21C.12

toc =Començem amb el wiki, quin any!= El meu nom és Luis Ferrando Ortells i sóc del 21C. He de reconèixer que fins ara no hi havia usat molt el que és la tecnologia per a coses relacionades amb l'institut més allà de buscar informació per a treballs i demés, i també és veritat que al principi em costava bastant a l'hora de redactar les entrades i fer-les cada setmana, més d'una volta se m'ha oblidat, pero pense que poc a poc hem anant tots perfeccionant les nostres entrades fins a crear unes de molt bones! Respecte al nivell de valencià amb el que vaig començar, he de dir que he estat tota la vida en llinea valenciana, així que tampoc m'ha costat molt a l'hora d'entrendre'ns en classe o a l'hora d'escriure les entrades. Al principi del curs, cuan Ferran ens va comentar que no tindriem llibre de text em vaig sorprende bastant, pensava que això ens anava a fer el curs més fàcil, sense tindre res que fer, pero alhora també pensava que anava a ser un poc complicat cuan intentarem estudiar, pero després de que Ferran començara a donar-nos fulls i ferramentes per a poder treballar bé, vaig vore que d'aquesta manera era molt més fàcil, lleuger i entrentingut estudiar i treballar a classe que amb un llibre de text. A més, pense que ha sigut dels anys en els que més he treballat a classe, ja que normalment no participe en el que és preguntar, resoldre qüestions i fer treballs en grup. He de confessar que m'ha agradat aquest any en valencià, donant les classes d'una manera llevadora i tranquil·la, fent treball a classe i exposant qualsevol dubte a clase. Personalment el meu objectiu era ixe, treballar més a classe i pense que l'he acomplit, respecte al demés pense que l'únic que més o menys no controlava era la literatura i els dialectes, cosa que pense que he millorat respecte al principi del curs. Ara vos ficaré les que pense que han sigut les meues deu millors entrades y treballs!

=07/10/12 Poesia al 21C= He ele Aquesta setmana a clase hem estat fent comentaris de text de poemes que pertanyen al libre que hem de llegir: "La veu del temps" El primer minuts tots anaven un poc sense saber que fer, pero al final ens varen aclarar; el primer poema, //El viatge de les mans// tractava de la nit que varen pasar dos persones, on primerament l'autor parla como si estiguera ixa persona davant, i en la part final et parla a tu, al lector, com narran-te el que va passar. El poema a mi em va agradar, era molt profund, sincer i un poc picant, a més a més, el cambi de persona a l'hora d'escriure, el parlar com si hi hagués eixa persona i després cambiar a parlar al lector, com si eixa persona no estiguera i estiguese recordant-la, eixe cambi de pla, el "jo liric" m'ha agradar molt, es un recurs molt bonic i es el que més m'agradat del poema. També hem començat un altre, //Tinc un desfici, ai, inclement,// on una dona parla de com ama a una persona, pero no pot tindre-la, també es fa ús del "jo liric" i nombroses metafores, de les cuals, la que mes m'agrada es aquesta: "Feliç seria en el meu llit, si jo li fos coixí plaent". En conclusió, aquesta setmana molt millor que l'anterior, que va ser un rebombori complet, aquista hem treballat més, i en grups es treballava, a la meua manera de vore, molt bé, es tenen diferents punta de vista i es poden crear millors opinions personals. Espere que la setmana que ve siga igual de bona que aquista o inclós millor, hi cal acabar les poemes! Fins dimarts.

=21/10/12 Setmana de vagues amb poesía profunda.= Aquesta setmana ha sigut també un poc extranya a causa de les vagues, el institut estava desert ja que solament estaven el de primer i segon de la ESO, a més de uns pocs alumnes de bachiller, la nostra classe va ser l'unica que no va fer vaga en tots tres dies, demostrant ser la classe més aplicada de primer de bachiller. En clase varem acabar de corregir poemes, personalment, els d'Ausias March varen ser el que més em van agradar, amb un ús de metafores impresionant i un ús del "jo liric" bellissim, analitzan cada vers del poema, tots en donarem comte de la profunditat del que volia expresar. Els millors versos per a mi són aquestos, on es veu tot el sentiment del poeta:

Jo soc aquell qui en temps de tempesta, quan gaiebé tothom s'entreté vora al foc i puc compartir amb ells els seus jocs, vaig sobre la neu, descalç, el cap descobert servint senyor que mai fou vassall.

A més a més, Ferran ens va comunicar que el pròxim día tendriem exàmen, on hi hauriem de fer comentaris dels poemes donant lloc a les següents parts:

En aquest exàmen hi haurà sis poemes on es podrá elegir tants com vuigues, sabent que quants més façes més nota tindràs, sempre que ho façes be clar. Aquest exàmen, el primer de l'any en valencià, serà la primera proba de foc per a saber com serà la resta del curs. Espere que a tots ens vaja be. Fins al dimarts.
 * Contingut dels poemes.
 * Forma d'expressar-se del poema.
 * Relació amb altres textos.
 * Relació amb l'actualitat.

=28/10/12 Examen de les veus del temps.= -**__El viatge de les mans:__** Aquest poema em va agradar bastant per la seua profunditat i sinceritat a l'hora de parlar d'un tema tabú en aquelles èpoques. Tracta sobre una nit que van pasar dues persones i narra les fets que varen pasar ("Parlaven sense parar", "van pasar el vi roig de mà a mà"). El que m'ha costar més d'entendre varen ser algunes metàfores i parrales, ja que no sabia si tenien un significar erotic o normal. En el text es troben nombroses metàfores complementaries "el lliri del seu coll, el narcís de les parpelles" i també metàfores pures "com tremolaba el tamarit". El canvi de persona cap al "jo liric" el dona una prespectiva com si fora la primera part més llunyana i la segona més recent. Sobre relacions amb altres textos no hi hauràn molts, per lo menys de l'època degut al tabú sobre el tema, pero actualment si que n'hi han obres amb ixe desitge carnal per aixi dir-ho. Aquest poema d'Ausias March és el que més m'ha agradar de tots les poemes, fragments com "Jo soc aquel que... ... servint senyor qui no fou vasall" donen a vore tot el sentiment del poema, utilizan una metáfora preciosa "servint senyor que mai no fou vasall" per a parlar de l'amor i que ell ho preferix abans que "entretenir-se vora el foc", anar a servir a l'amor, perquè sent un amor pur. El canvi al parlar del petit vailet a parlar d'ell mateix fa que les seus paraules en "jo liric" tinguen com més força, més sentiment, més profunditat, dona a vore la seua honestidat i que ell sol busca la seua amada, l'amor correspost. També m'agrada l'ultim paragraf, on diu que ell solament vol l'amor pur, sense desitgos lletjos ni amor carnal, un amor platònic i espiritual. Aques tema en l'antiguitat i en l'actualitat es dona molt, tant en pelicules (Love actually) com en cançons (Let me love you). En aquesta preciosa balada hi ha una metáfora, una comparació durant tot el poema, comparant una garsa i una esmerla amb una parella de jovens on un d'aquests no ama a l'altre i demana que el mire als ulls i li ho diga. L'ultima estrofa "Ja que el mal que pasee... ...per vos, haja de morir" em resulta molt bonica i apassionada, ja que quan es gire i el mire las ulls el ja sabra la resposta sense parlar-ho, i sabent aixó s'atreveix a demanar-li que es gire. Aquest tema és molt comú en l'antiguitat, l'amor cortés, l'amor no correspost, tema comú pel S.XV. En l'actualitat també esta ixe tema, en cançons sobre tot (Without you, One in a million).
 * __-LXVIII:__**
 * __-La balada de la garsa i l'esmerla:__**

=03/02/13 S'acaben ja els dialectes.=

En aquesta setmana hem acabat de repassar els diferents dialectes que n'hi han i la setmana que ve el deixarem per acabat.

El dimarts Ferran va seguir explicant-nos els fulls que ens varem imprimir dies enrere, els temes dels cuals varem parlar varen ser:

 DIALECTE OCCIDENTAL:  - Distinció de A, E àtones.  - Distinció de O, U àtones.
 * 1) __Variació fonetica: __

 DIALECTE ORIENTAL:  - Confusió de A, E àtones.  - Confusió de O, U àtones.

 2. __Variació morfosintàctica:__

 DIALECTE OCCIDENTAL:  - Desinència en -O  - Desinència en -E

 DIALECTE ORIENTAL:  - Desinència en -I  - Desinència en -O <span style="font-family: Times,Times New Roman,serif;"> - Desinència en - <span style="background-color: #ffffff; color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;">Ø

<span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> 3. __Variació lèxica:__

<span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> OCCIDENTAL: espill, xic, roig... <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> ORIENTAL: mirall, noi, vermell...

<span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;">El dijous varem seguir amb el mateix pero ens varem centrar en els dos tipus de català que n'hi ha:

<span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;">1. CATALÀ OCCIDENTAL. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> On està: <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> - La varietat nord-occidental <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> - El valencià general: <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> -Septentrional. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> -Castellonenc. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> -Apeixat. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> -Meridional. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> -L'alacantí.

<span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;">2. CATALÀ ORIENTAL. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> - Septentrional / rosellonés. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> - Central. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> - Balear. <span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;"> - L'alguerés.

<span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;">El divendres amb la teoria ja acabada, Ferran ens proposa un exercici amb uns fulls que ens donà el dia anterior, l'exercici trataba d'escoltar un CD on hi habien diferents conversacións (o monolegs) en diferents idiomes i en teniem que ficar al full de quina llengüa es tractava, a més de la seua varietat dialectal, el subdialectes, etç...

<span style="color: #222222; font-family: Times,Times New Roman,serif;">Tot aixó es el que varem fer aquesta setmana, esperem que la següent siga igual de tranquila, fins dimarts! =25/02/13 Com educar els jóvens ganduls.= L'autor d'aquest fragment es Francesc Eiximenis (1327-1409). Va nàixer a Girona i va ser de família burgesa, va pertanyer a l'ordre dels franciscans i va estudiar en les universitats més importants. La seua obra té com a finalitat l'adoctrinament de l'home del seu temps segons les tradicions populars, medievals i en el discurs de l'escolàstica clàssica, és a dir, aquesta obra pertany al tema principal de la seua obra, la majoria de la cual escrita açi, a València.

El gènere literari es la prosa moral i el seu tema, tal com diu el seu titol, es com educar els jóvens ganduls. Per a donar les seues idees comença exponent una tesi, on parla de que ja els antics filòsofs varen pensar que si la lentitud dels jóvens es podria curar o remediar; seguidament, Francesc exposa les seues idees, dient que el remei per a remediar-ho era tratar-lo com als gossos que s'intenta espavilar, donant-li colps, pessigar-lo, cridar-li i demés, proposant que per a curar els jóvens lent hi habia que pegar-los amb vergues i fer-los passar vergonya fins que s'espavilen. En aquest fragment, encara que curt, es veu que Francesc utiliztava exemples per a donar consitència als seus arguments, en aquest tex l'exemple dels gossos; també es veu que es un llenguatge senzill que utilitza per a fer-se entenedor a l'estructura formal. Utilitza mots que no aconseguix entendre com "colpejar-los amb vergues de vimet" i expressions d'un registre estàndard, "peresós", "pessigar-lo", "punxar-lo". M'imagine a l'autor com a un home, major cuan va escriure això, com a un home d'extrems i, com es lògic, supose que els destinataris també serien de la mateixa forma degut a l'època en que varen nàixer on als jóvens que no en treballaven se'ls ficava de inútils i ganduls. Sincerament no encontre ningun text amb el que relacionar-lo, pero amb la societat actual si que n'hi una estreta relació perque encara hi ha gent que pensa que l'única forma de fer espavilar un xic és com a gossos, pegant-li, cridant-li, cosa que des del meu punt de vista es la pijor forma de fer-ho.

=03/03/13 Sols en queda una setmana.= Aquesta setmana hem continuat corregint els comentaris dels fragments dels textos i a més Ferran ha continuat fent esquemes per a facilitar-nos l'estudi de cara a l'examen, varem acabar amb la prosa moral i escomençarem aquesta setmana amb els autors d'ixa prosa.

Va ser metge dels reis i del papa, la seua obra es religiosa (defenent l'ortodòxia) i de medicina.
 * __Arnau de Vilanova:__**

Va ser francisà visqué molt de temps en València, la seua obra té una intenció didàctica seguint la tradició medieval i utilitza un llenguatje senzill per a fer-se entenedor. Les seues millors obres son: "Lo Crestià", "Llibre dels Àngels", "Llibre de les dones".
 * __Francesc Eiximenis:__**

Va ser franciscà mallorquí, i es un exponent de la crisi religiosa ja que es convertix a l'islam, a més, escrigué tant en català com en àrab, "La disputa de l'ase" i "La Thufa" respectivament.
 * __Anselm Turmeda:__**

Era valencià i dominicà (predicador), va ser conseller i confesor de la Familia Reial. Va ser partidari de Benet XIII (Papa Luna) i participà en el Compromís de Casp. Ell no va escriure res, aixi que la seua obra son sermons que predicava arreplegats pero reportadors; aquests sermons seguía aquesta estructura: una cita en llatí, un avemaría i després continua amb una introducció, la explicació i el final. Amb aquests sermons pretenia conmoure el públic amb la seua escenificació, fent gestos, modulant la veu, utilitzant onomatopeies i amb plors i diàlegs.
 * __Vicent Ferrer:__**

Fou l'institució administrativa de la monarquia que s'encarregava de tota la documentació oficial. Generalitzà un model de llengua i un estàndard literari i mantingueren una actitud humanista. Moviment cultural que naix a la Toscana, substitueix el teocentrisme per l'antropocentrisme i escomença un interés per l'estudi de la cultura clàssica. Fou funcionari de la Cancelleria pero va ser empressonat per problemes polítics; la seua obra consta de: "Volter e Griselda" (Traducció de Petrrca) i "Lo somni" que en son 4 llibres en primera persona; -El primer, dialoga amb Joan el caçador sobre l'inmortalitat de l'anima. -El segon on el rei li diu que està en el purgatori. -El tercer on l'Endeví Tirèsies fà una diactriba contra les dones contestada per Bernat Metge. -El quart on Bernat accepta la tesi de l'inmortalitat de l'anima. El seu estil fou elegant, i va ser model de llengua llatina, utilitzant l'ironía d'una manera crítica i escèptica. Va ser dominicà i la seua postura està entre la tradició medieval d'Eiximenis i l'humanisme de Bernat Metge, a més va traduir Escipió i Aníbal.
 * __La Cancelleria Reial:__**
 * __Humanisme:__**
 * __Bernat Metge:__**
 * __Antoni Canals:__**

=06/03/13 Carta d'amor de Tirant a Carmesina.= //Constantinoble, 6 de març de// 1443:

Del teu cavaller, aquell que t'ama per damunt de totes les coses, el virtuós Tirant lo Blanc:

Oh amada Carmesina, vos em cautivareu amb el primer mirar, al entrar per aquella habitació oscura, mai pensava que anava trobar a la dona de la meva vida, vos la vareu iluminar quan os vaig vore, descorrent el vel que us tapava, el que tot home voldria, els teus pits, eixos que en son com pomes, tan perfectes que varen agafar tota la meua atenció i que després quan me'l vas permitir al cap d'uns quants dies, vaig besar amb tantes ganes. Princesa, teniu captiva la meva anima des del moment que us vaig vore, de seguida sapigué que la meua felicitat l'anaves a controlar tu, cada volta que em miraves, o que en parlaves amb el meu cosí i li deies tantes coses sobre mi em sentia l'home més feliç del món, ningú n'era capaç de llevarme ixa felicitat del meu rostre, ni tan sols la batalla més terrible. Oh princesa, em vareu tindre molt de temps a l'espera de conseguir el que més desitjava, vos em donaveu indirectes, era com si jugaseu amb mi, em feieu desesperar, i cada volta el meu amor per ti creixia més i més, ja que en això de l'amor ningú ama com jo, perque vos, princesa Carmesina, m'heu fet vore que sou la més virtuosa princesa que hi ha al món i se molt be que en un principi vos no querieu danyar la vostra honestitat amb mi, pensant que era un de tants extrangers com habieu escoltar parlar, d'eixos que tan ràpid amen com s'obliden, no, jo et vaig demostrar dia tras dia que el meu amor seguia en el mateix lloc per tú, i que a més en creixia, i cada volta més ràpid, mai n'he dit una cosa roïna de tu, perque es impossible encontrar-ne alguna, ets perfecta, el teu mirar, fons com com el pou on estava el meu cor quan em donaveu negatives sobre el teu amor, el teu cabell, d'or com el sol quan esta en el seu punt més alt, els teus dents, blancs i xicotets, com aquelles perles que adornen el teu coll, el tens tot, i jo en volia fer-te meua, les teues donzelles em voliem ajudar, pero tu et negaves, i cada volta que ho feieu era com si una espassa m'atravessara el cor, jo tan sols volia el teu amor, pero la vostra Celsitud es negava. Fins que Plaerdemavida em va amagar m'entre et banyaves y seguidament em ficà al teu llit no vaig ser feliç completament; Oh com vaig gaudir ixa nit, i com vaig sofrir! T'enrecordaras del que va passar supose, llançant-me des del balcó a terra, em vaig trencar una cama, pero més era el dolor que sentia per si t'havia ofés, perque com ja te ho he dit, jo tan sols visc per tu, ja que em dones vida en cada mirar, en cada sonrisa, en cada gest, la vostra celsitud em dona força quan més la necesite, i et done gracies, perque en se que com tu no vaig a trobar a ninguna.

Finalment, t'he de dir el motiu d'aquesta carta, t'extranye, estant en campanya m'he donat compte, més encara si cap, del que te necessite, espere que amb aquesta carta en recordes tot el que em passat junts i mai m'oblides, jo et promet que eixiré victoriós d'aquesta batalla per a passar el que resta de la meva vida junt a ti, la meua amada, esposa i amiga, la meva vida. T'estime. = = =14/04/13 Primera setmana després de Pasqües.= Aquesta setmana hem continuat amb els fulls que ens va repartir Ferran abans de vacances.
 * __El dimarts nou d'abril__**, Ferran ens va resumir a tots els nostres errors al resum que en teniem que fer del text que teniem per a vacances, seguidament ens va explicar més pausadament un error que molts de nosaltres tenim, a l'hora de utilitzar l'imperatiu el fem incorrectament, ultilitzant "l'haver de", "caldre que" o "es necessari que" en comptes de "tens que", "deus de", "hi ha que" o "es precis que". A més va continuar amb els fulls i varem escomençar amb les progressions temàtiques, les quals poden ser:

Progressió lineal: - Tema 1 --> R1 (T2) / T2 --> R2 (T3) / T3 --> R3

Progressió de tema constant: - Tema 1 --> R1, R2, R3

Progressió de temes derivats: -T (Hipertema) / Tema 1 --> R1 / Tema 2 --> R2

Quan va acabar ens va demanar que ferem les activitats que n'hi havien darrere.

El seguent dia, **__dijous once__**, varem corregir les activitats i varem agafar altre full on s'explicaven els distints tipus de text.

Finalment el divendres dotze, varem fer l'examen del llibre "Terra baixa" d'Angel Guimerà, l'examen no era molt dificil si te l'havies llegit, encara que hi havia que escriure molt sobre personatges i quasi no et quedava temps.

Aixó va ser tot aquesta setmana i ja queda menys per a estiu, que es el que esperem tots, fins dimarts!

=11/05/13 Cohesió per tot arreu.= Aquesta setmana ha sigut l'ultima abans de l'examen del dimarts. El dimarts 7 Ferran ens va donar uns fulls on estaven tots els tipus d'oració i l'explicació a aquestes ens la va fer Ferran, hi han les Coordinades, on es diferencien entre copulatives, explicatives, adversatives, distributives consecutives i continuatives. Després estaven les Subordinades, que ni han tres grup:

-Sustantives: Subjecte, Atribut, CD, CI, CRV, CN i CA. -Adjectives: CN i Expecificatives. -Adverbials: Lloc, Temps, Mode, Causals, Consecutives, Finals, Concessives, Condicionals i Comparatives.

Després de vore totes i escoltar l'explicació de Ferran varem començar a fer un excercici pero va sonar la musica i varem acabar-lo a casa.

El dijous 9 no varem fer classe perque hi havia vaga.

El divendres 10 varem acabar de corregir l'exercici que varem començar el dimarts i varem començar el segon. Això es tot, la setmana que ve l'examen, cal que estem preparats!

=03/06/13 S'acaba el blog, escomença l'estiu!= Aquesta setmana es l'ultima que fem el comentaria açi al portfoli i ja pareix que respirem un poquet més tranquils sabent que els examens que ens queden ja estan més que estudiats i preparats, no queda res per disfrutar de l'estiu i ser lliure! Aquesta setmana hem acabat la sintaxis, el dimarts 28 varem acabar de corregir el poc que quedava del full de les oracions subordinades. A més, el dijous 30 començarem amb el pronoms febles i Ferran va fer un cuadre paregut a aquest en la pissarra:

Després, el divendres 31 Ferran ens va explicar les diverses funcions d'aquestos a l'hora de substituir estructures de l'oració.

Això va ser tot aquesta setmana, ja no queda res de res i tots volem que pase el més ràpid possible per a disfrutar d'un estiu amb molta festa i SENSE TINDRE QUE ESTUDIAR RES.

ENS VEGEM, BON ESTIU! = FINAL DEL CURS = En conclusió, aquest curs ha sigut un dels millors en la clase de valencià, fent unes classes tranquil·les, sense utilitzar un llibre de text si, pero gràcies a Ferran, que ens a donat tot el material disponible per a fer-ho possible, hem pogut donar tota la materia i a més, d'una manera molt bona, promoguent la participació en classe i aconseguint que els alumnes ens implicarem més. També m'ha acabant agradant l'idea del blog, un lloc on ficar les cosses que feiem cada setmana, i que fins i tot, l'hem utilitzat a voltes per a estudiar de cara als examens. Pense que tot el mon que haja treballat minimament a classe haurà passat el curs molt bé, espere que l'any vinent siga igual de tranquil que aquest, perque ja ha quedat demostrat que sense un llibre de text, sempre que es donen tots el materials necessaris i una implicació per part de tots, es pot dur una classe molt agradable, amb moments de riure i amb moments més seris, a l'hora de corregir exercicis per exemple, en qüestió, ja fora parlant de literatura valenciana, corregint exercicis d'adeqüacio, cohesió, dialectes, pronoms, etç.. o exponent coses a la resta de la classe, me l'he passat molt bé, espere que a tots us haja anat igual de bé i que disfruteu d'un estiu inmillorable. FINS L'ANY QUE VE!