21C.03


 * **** toc **** **

=Presentació inicial=

Em dic Alba Berzal Serrano i sóc del 21 C. Abans d' utilitzar el portfoli no tenia cap coneixement sobre els blogs. Es veritat que en primer i segon de l' ESO vaig treballar-lo en informàtica però ja no me'n recordava. Abans de començar el curs sabia utilitzar el whatsapp i l' ordinador per a fer treballs, escoltar musica i poc més. El meu nivell de valencià era entre normal i alt. Una prova d' això es que l' any passat vaig aprovar el mitjà. Quan vaig començar el curs els meus objectius van ser: aprendre a estudiar sense llibre, utiitzar correctament los noves tecnologies, utilitzar els pronoms de forma adecuada, aprendre a classificar les oracions compostes i per damunt de tot traure un deu en valencià! Pense que la meua actitut ha sigut bona al llarg del curs. La major part dels dies he fet els deures i he portat el material a classe. Les activitats proposades al llarg del curs han sigut fàcils i molt divertides. No hi ha hagut cap activitat que se m' haja fet pesada. He de reconeixer que el que menys m' ha agradat han sigut alguns poemes de Les veus del temps. En la primer evaluació havíem de estudiar molts autors i personalment hem va costar un poc aprendre'ls. A més de les activitats proposades a classe, he fet diverses activitats voluntàties i llibres de lectura. Personalment, estic molt contenta amb el resultat obtingut en l' assignatura de valencià. Per fi he après a utilitzar els pronoms correctament! L' experiència de treballar sense llibre ha sigut diferent però reconec que m' ha fet canviar d' idea. Ara pense que no son necessaris els llibre sempre que es dispose del material adecuat.

=Libres no?=

Aquesta segona setmana de clase hem estat discutint sobre la nova normativa de l'asignatura de valencià. El profesor ens va repartir un full amb 8 punts que posteriorment discutiríem a classe. La majoria dels alumnes estávem d'acord amb tots els punts a exepcció dels punts número 1, 4 i 7. Al primer punt es parlava de la puntualitat a l'hora d'entrar a classe. Tots estàvem a favor de que es posara retard a aquelles persones que arrivaren pasats els dos minuts després de que sone el timbre, sempre i quan es pregunte a l'alumne el perqué del seu retard, i en cas de que estiga justifica't, llevar-li el retard. El quart punt va ser el més conflictiu. Aquest any en l'assignatura de valencià no anem a utilitzar llibre. Estem acostumats a estudiar amb un llibre i per això no volem canviar aquesta costum. Personalment, jo estic d'acord amb que es prenguen apunts i en que el professor valore aquest treball, però no estic a favor de que s'elimine el llibre de text pèrque pense que es una font d'informació i que necesitem saber el que va per a examen. Per últim, el punt número set va ser discutit pèrque certs alumnes pensaven que si un treball s'entregava fóra del termini per una causa de força major, no era just descomptar un vint o un trenta per cent. Finalment, tots el alumnes vam estar més o menys d'acord. El divendres vam corregir a classe els resums que teníem que fer sobre conciliar la família i la feina. Ferran ens va donar unes pautes per a fer resums com són: subratllar el text seleccionant l'informació, reduir el text a 1/4 part eliminant totes les dades que no siguen rellevants i evitar errades, tals com dir: el text parla de, l' autor afirma que etc. És importante tilitzar sinónims, no cometre faltes de cohesió i evitar posar coma entre el subjecte i el predicat perque és incorrecte.

  Data de publicació: 30/09/12 He triat aquesta entrada perquè va ser la primera que vaig fer al blog i em porta bons records. Aquestes primeres setmanes van ser un poc polèmiques per el tema dels llibres. És important reconeixer que ens vam posar tot d' acord encara que som 36 alumnes. Evidentment, el que més ens va costar es assumir aquesta nova circunstància. La majoria estàvem en desacord però com que no teniem altra opció vàrem acceptar-la.   =Qué bonica és la poesia!=

Per fi hem acabat els sis primers poemes! Assoles ens quedaven per corregir el ** poema LXVIII d'Ausias March **, ** Fragment de l'espill o Llibre de les dones ** i **La balada de la garsa i l'esmerla.**

**Ausias March** és el primer poeta valencià que trenca amb l'occità i els trobadors. L'única característica que conserva dels poemes trobadorescs és l'utilització d'un senyal per a definir els personatges, per exemple. Els seus poemes són prou complicats d'entendre, per això els hem corregit a classe. En els poemes d'Ausias March apareixen moltes comparacions. En aquest poema, Ausias diu que ell no és com un escuder que abandona al seu amo per a buscar altres i després es penedeix, sinó que ell no abandonarà al seu senyor mai. L'amor és el senyor al que Ausias March serveix i li demana a la seua amada com a recompensa per el seu fidel servici. Quan té a la seua amada, no vol pecar amb desitjos sexuals sinó que és un amor platònic,, un amor espiritual i vertader. El senyal que utilitza Ausias March en aquest poema per a referir-se a la seua amada és: plena de seny (plena d'inteligencia, seny = judici).



**Ausias March**

En el **Fragment de l'espill o Llibre de les dones (Jaume Roig)** es descriuen els primers dies després de casar-se. L'home descriu a la dona d'una manera molt irrespetuosa i desagradable dient per exemple que té pèls a les cames, que es pisa al llit, que ronca, entre altres. És sorprenent la sinceritat amb que l'home parla i que assoles es descriguen característiques desagradables o negatives de la dona. Aquesta actitud d'odi a la dona s'anomena misoginia, tema que va estar molt present en l'Edat Mitjana i encara en l'actualitat perdura per desgracia. D'aquest poema destaca la longitud dels versos ja que la majoria són tetrasílabs. Això es possible gracies a que en valencià les paraues són molt més curtes que per exemple en el castellà.



**Llibre de les dones**

**Joan Rois de Corella** anuncià el renaiçement però finalment no apareix el renaiçement al valencià sinó que apareix en el castellà. En el poema **La balada de la garsa i l'esmerla** es distingeixen dos parts. En aquest poema l'autor demana que la seua amada li diga que no el vol, pero mirant-li als ulls. Això vol dir que la prova d'amor que demana Joan Rois es una mirada. La garsa simbolitza a l'amada (blanca, sense igual, dolça veu, ulls negres..) i l'esmerla simbolitza l'autor (negra, amb gest llustre..)



**Garsa Blanca**



**Esmerla** Data de publicació: 19/10/12 He triat aquesta entrada perquè la poesia d' Ausias March és perciosa! Els seus poemes són molt profunds. També em va pareixer molt curiós el fragment del Llibre de les dones de Juame Roig. És sorprenent la sinceritat amb la que parla de les dones. El fragment reflectix l' odi cap a les dones però oblidant aquesta característica es tracta d' un fragment graciós. El que més em va costar va ser entrendre alguns fragments d' Ausias March. Encara que la seua poesia es troba al cim de la literatura valenciana, aquest poeta és difícil de comprendre. Això es va solucionar gracies a l' ajuda de Ferran.

=Carn pareix d' animal no és=

Tornem a la rutina després de les festes de Nadal. El dimarts i el dijous vam acabar de corregir un full sobre un fragent de l' Espill que va quedar pendent abans de Nadals. Aquest fragment parla sobre una posada de París on en comptes de servir carn d' animal, servixen carn d' humà. El canal d' aquest fragment és escrit, es tracta d' un text preparat on l' espai i el temps no es comparteixen, és multidireccional i unilateral, l' àmbit d' ùs és literari, etc. Aquest fragment està escrit en un valencià antic (pues=més, ab=amb, e=i, llur=el seu, com=quan) per tant a variació és diacròmica. La dixi personal de l' emisor apareix en paraules com jo, fiu, crec, faç, etc. Encara que ningú és va donar compte que en aquest text hi havia polifonia, la polifonia apareix en els versos 27, 57, 78 on trobem l' estil indirecte. Per últim, també s' aprecien exemples de modalització en els verbs creure, matar; en els adjectius valoratius com malvades, cruels, falses, etc.



Hui, Ferran ens ha explicat la variació lingüística. Les llengües han cambiat al llarg de la història i segons el factor haja variat es distingix entre variació diacrònica (històrica), variació diatòpica (geogràfica), variació diastràtica (social) i variació diafàsica (reistres).

El tema, la intenció, la relació entre l' emisor i el receptor, i el canal determinen els diferents registres. Dins dels registres formals estaríen la literatura, els textos cientificotècnics i la varietat estàndart; i dins del registres no formals trobem el registre col.loquial, el vulgar i els argots.

Data de publicació: 11/01/13

Aquesta setmana va ser una de les més divertides gracies a aquest fragment de L' Espill. Va ser molt graciós el vídeo que Ferran ens va posar on es cantava aquest poema. Encara recorde la melodia. A més de la melodia, l' argument no té cap desperdici. L' únic que em va resultar un poco més difícil va ser elaborar un bon resum. El meu resum no estava malament però amb les correccions fetes a classe va quedar molt millor.

=Més i més FULLS!=

El dijous vàrem acabar un exercici sobre els regitres. Molta gent no tenia fet el full perque Ferran el va manar el divendres i aquest dia alguns companys estàvem d ' excursió.

El dijous corregirem el FULL del qual he parlat abans. Apareixien 6 textos. El primer era una conversa poc formal, on l' emisor i el receptor es coneixen, el lèxic es connotatiu i polisémic. Pertany a un registre col.loquial. El segon text que trobem entra dins del registre cientifico-técnic. Es un text divulgatiu sobre els raigs X. Conté paraules técniques com espectre, càrregues elèctriques, trajectòria rectilínia, fluorescència, etc. El lèxic es dennotatiu i monosèmic. El text número tres és una carta a l' alcaldessa i per això es tracta d' un text molt formal. La relació entre l' emisor i el receptor és de distància. El quart text és una noticia periodística que es troba en un registre estàndard. El cinqué text és un anunci publicitari on s' utilitzen els recursos literaris per intentar convéncer. El text número sis es un text cientifico-técnic sobre les llengües naturals i conté paraules técniques com variació lingüística, càrrega afectiva, codis lingüístics, etc. També teníem que reesccriure unes oracions en varietat estàndard com: En __el decurs__ del sopar els jugadors van exigir a __llur__ entrenador un canvi d' estratègia : Al llarg del sopar els jugadors van exigir al seu entrenador un canvi d' estratègia. El divendres vàrem vore un vídeo sobre els dialectes, prou curiós anomenat "compraré peres". Fins la pròxima entrada! Data de publicació: 27/01/13 He triat aquesta entrada perquè em pareix important recordar una anècdota. Aquella setmana en totes les entrades del blog apareixia mal utilitzada la paraula fulles. Les fulles són les que cauen de l' arbre no les que reparteix Ferran per fer exercicis! Tots començàrem a riure i va ser molt divertit. També recorde un vídeo que Feran ens va posar per diferenciar els dialectes. Em va resultar curiós com la mateixa frase: "compraré peres" no s' entenia en aguns dialectes. Escoltant diverses vegades el vídeo i amb la teoria vaig aprendre a diferenciar-los.

= Més val astúcia que força! =

Aquesta setmana ha sigut prou interesant. El dijous parlàrem sobre l' Exemple de la llebre i el lleó, i El llibre de l' ordre de cavalleria. La finalitat d' aquest exemple és deixar al descobert la manipulació que exerceixen algunes persones per tal d' arribar al poder i també la frase feta més val astúcia que força. El llibre de l' ordre de cavalleria és una preciosa metàfora en la que el camí simbolitza la vida, el cavall el destí, l'escuder l' alumne i el cavaller o l' ermità el mestre. El mestre no busca a l' alumne d' igual manera que l' alumne no busca al mestre, es troben. El divendres, parlàrem un poquet sobre "Les cróniques" però prompte retornàrem a Ramon Llull. Ramon Llull va crear la prosa literària en català i va utilitzar la llengua romànica per parlar de temes reservats fins a eixe moment per al llatí. Va experimentar un canvi espiritual quan en somnis se li va apareixer Déu. Des d' aquell moment, els seus llibres argumenten la superioritat del cristianisme davant de les altres religions.



Data de publicació: 17/02/13 He triat aquesta entrada perquè m' han paregut molt boniques les metàfores que utilitza l' autor de L' ordre de cavalleria. Al principi no em pareixia més que un fragment en el que es repetia la frase feta de: "més val astúcia que força" però Ferran va explicar-nos tot el que simbolitza aquest text i va agradar-me molt. Aquesta setmana va ser mot senzilla i dinàmica. =Capítol XIX: "Que ningú no hem demane quant de dolor hi havia en aquell palau!"= Després de que Tirant recuperara l' imperi Grec, va tornar a Constantinoble. En el camí li sobrevingué un mal al costat. Tirant demanà confessió, dictà el seu testament i una carta per a Carmesina. Mentrestant, el rei de Fes envià un correu a l' emperador. Tirant morí en braços de Diafebus de camí a Constantinoble. La mort de Tirant fou comunicada a l' emperador. Quan la princesa es va asaventar, va demanar que li donaren el vestit de boda i anà a l' esglesia on estava Tirant. Carmesina entre plors i petons a Tirant, va desitjar la seua mort. Va confesar-se dels seus pecats i escrigué el testament, on nomenava successora a la seua mare i ordanava que l' enterraren a Bretanya amb Tirant. L' emperador va morir de veure patir a la seua filla. Finalment, la princesa demanat perdó a Déu, va finalitzar els seus dies. El títol d' aquest capítol: " Que ningú no em demane quant de dolor hi havia en aquell palau!" fa referencia a la tristor que senten totes les persones asaventades de la mort de Tirant.

Data de publicació: 08/03/13 He triat aquesta entrada per poder donar la meua opinió sobre el llibre Tirant lo blanc. Personalment el llibre m' ha agradat. No costa gens llegir-se'l i és molt fàcil d' entendre. És una novel.la completa en la que es tracten temes com: l' erotisme, la sensualitat, l' amor, les aventures cavalleresques, etc. E que més em va costar va ser fer un resum que s' adapte a les pautes donades per Ferran. Crec que em va quedar prou resumit i concís.

= "Descriu-me aquesta narració argumentant i exposant els fets més importants". Açò és coherent? =

Aquesta setmana ha sigut prou divertida. Hem acabat d' explicar els tipus de texts i la seua estructura. Els tipus de text més importants són: narratiu, argumentatiu, descriptiu i expositiu. Un d' aquests tipus de text caurà al selectiu per això es important tindre'ls clars. A continuació, corregirem el text 1, 2 i 3 de la fitxa 4. El primer text era narratiu amb seqüències conversacionals i descriptives. Concretament era un fragment d' una novel.la. El títol que vam escollir és: Teresa. El segon text era de caràcter expositiu ja que es tractava d' un text acadèmic. Es podia deduir per l' ùs de la negreta, les enumeracions, la impersonalitat, etc. El títol que li vam posar és: l' amfiteatre. El tercer era un text argumentatiu, un assaig. Es tractava d' un text subjectiu en el que es distingia la tesi, els arguments i la conclusió. El títol que escollirem és: les conviccions. La següent classe trevallàrem el text 1 de la fitxa 5. Es tracta d' un text clarament argumentatiu. Es podria dir que és un text perfecte i molt fàcil d' identificar perquè la tesi, els arguments i la conclusió estàven separats per paràgrafs. Encara que el títol que escollírem va ser: " l`influència de la televisió sobre els joves", jo vaig pensar en un propi: les males costums. El text parlava de l' ùs massiu que fan els xiquets i adolescents de la televisió. Els pares la consideren un lloc de parkin. Els pediatres recomanen reduïr les hores de televisió perquè durant eixe temps podrien estar fent activitats més favorables per a la seua formació i futur. Finalment, Ferran ens parlà sobre el dijous que vé. Uns professors de valencià vindran al centre per a parlar-nos de Vicent Andrés Estellés, un poeta de renom en la literatura valenciana.

Els amants de Vicent Andrés Estellés. Data de publicació: 20/04/13 Aquesta setmana va ser molt senzilla perquè portem desde primaria treballant els tipus de textos. Això va fer possible que les classes de valencià sigueren més tranquil.les que les demés. Va ser una llàstima no poder acudir al recital de Vicent Andrés Estellés. Aquest any no l' hem treballat però per el que conten el seus poemes sé que m' agradarà. Tracta temes quotidians i per això resulta molt fàcil comprendre'l. Com he dit abans, esta setmana va ser de les més tranquil.les i per tant no va haber-hi res que em costés.

= Vull més setmanes como aquesta! =

Aquesta setmana ha sigut una de les més senzilles i divertides de tot el curs. El dimarts ens decicàrem a parlar sobre el recital de poemes que tindria lloc el pròxim dijous. M' agradaren la major part dels poemes que van llegir els meus companys. Crec que l' any que ve serà emocionant estudiar aquest autor: Vicent Estellés. El dijous no vaig poder asistir a classe perque estaba amb un virus però pel que m' han contat, els companys van fer-ho molt bé i van ser prou educats. El divendres corregirem l' examen del llibre de lectura Terra Baixa. Vaig traure un 9. Estic molt contenta amb la nota perque pensava que no m' havia eixit tan bé. Això es tot el que puc dir sobre aquesta setmana!

Data de publicació: 28/04/13 He escollit aquesta entrada perquè com dic en el títol: vull més setmanes com aquesta! En el tercer trimestre, moltes setmanes assoles hem donat dues classes per ponts, festes, vagues etc. Aquesta setmana no vaig assistir el dijous a classe però no per cap d' aquestes qüestions sinó per un virus. El divendres parlàrem sobre Terra Baixa i vaig ficar-me molt contenta per la meua nota. En definitiva, les setmanes de tot el curs haurien de ser com aquesta: curtes, fàcils i amb bones noticies.

= La recta final =

Aquesta setmana ha sigut curta i diferent. Aquest tercer trimestre ens estem acostumant a tindre dues classes per setmana. Si no és per una vaga, és per un pont o perque és festa.

Tant el dimarts com el dimecres començarem a practicar la sintaxi. QUINA POR! No s' hem dona bé la sintaxi al castellà així que al valencià tampoc. Les oracions compostes poden ser subordinades o coordiandes. En les subordinades una oració depén de l' altra mentres que en les coordinades existeix un grau d' independència entre les dues oracions simples que la formen.

Les oraciones subordinades poden ser: sustantives, adjectives i adverbials. D' altra banda, les oracions coordinades poden ser: copulatives, disjuntives, consecutives, distributives, adversatives i continuatives.

Data de publicació: 12/05/13 Primer de tot, he de dir que l' examen de sintaxi va eixir-me molt bé. Al principi de l' evaluació estava convençuda que no trauria molt bona nota. He triat aquesta entrada per parlar un poc de la meua evolució en sintaxi. Com he dit abans, al principi no tenia ni idea i ara considere que sho faig prou bé. També he de reconeixer que m' ha costat bastant treball aprendre a classificar les oraciones i per aquest motiu crec que he complit un dels meus objectius inicials. Amb molt d' esforç he aconseguit plantar cara a la sintaxi!

= Treball creatiu de Terra baixa =

El nostre treball consisteix en un videolit sobre la relació que existeix entre Marta i Nuri. Marta té zels de Nuri i Nuri tan sols és una xiqueta inocent. Qué pasarà amb la seua relació? Hem escollit aquest treball perque ens pareix molt més divertit que escriure qualsevol resenya o contestar unes preguntes. Ens ho hem passat molt bé encara que la gravació de veu ens ha ixit a l' intent 25!



Era impossible parlar de tot el curs i deixarme el treball optatiu més divertit! Aquest videolit el vam fer Paula Calatayud i jo. Ens va resultar un treball prou divertit perquè vàrem grabar les veus moltísimes vegades. Primer m' equivocaba jo, després Pala i així unes 25 vegades. El que més ens va costar va ser conseguir fer el muntatge. De fet, vam tenir que demanar ajuda a la meua cosina perquè no ens aclaràvem. Com he dit en la presentació inicial, els ordinadors no són per a mi. El resultat és un videolit graciós en el que es mostra la rivalitat que hi ha entre Nuri i Marta per aconseguir el Manelic.

= Reflexió final =

Aquest any ha sigut el que millor notes he tret en valencià. No puc atribuir-me tot el mèrit ja que Feran ha fet un gran treball. Admire la paciència que ha degut tindre per corregir tantes entrades al blog! El sistema d' evaluació d' aquest any m' ha paregut molt diferent al que estàvem acostumats. Té el mateix valor aprovar l'examen com atendre en classe i fer les activitats proposades. Això beneficia a molta gent que no trau molt bones notes però en canvi són bons alumnes. El fet de no utilitzar llibre va crear molta polèmica al principi del curs però ara que hem viscut l' experiència tots estem d' acord en que els llibres no són el més important. És una bona iniciativa ja que estalviem molts diners i aprenem a treballar amb les noves tecnologies: blog, wiki, portfoli, drive, etc. En general, les activitats proposades a classe no han sigut res pesades. Moltes d' elles han sigut fàcils, divertides i col.lectives. No tinc cap pega de les activitats obligatories. En canvi, de les activitatas voluntaries assoles llevaria el llibre del Jossafat. Encara que amb l' explicació de Ferran sobre el llibre em va pareixer un atltre, realment no va agradar-me molt. Era massa oscur i aborrit. Pel que fa als meus objectius he aconseguit la majoria. He aprés a utilitzar els pronoms, a analitzar oracions compostes i a estudiar sense el suport del llibre, però... que pasa amb la nota? Prompte es veurà!!!!!!!