21C.25

== toc

= Recordant els primers dies. = Sóc Núria Milhazes Vaz, del grup 21C. Abans de començar aquest curs, en l'assignatura de valencià, mai havia participat en blogs, ni fet treballs creatius sobre llibres de lectura..... Els meus professors es basaven en el temari del llibre, els exercicis del llibre i exàmens sobre eixe temari.

Aquest curs ha estat molt diferent, les classes realment han estat més didàctiques, fent partícip als alumnes i no només a classe sinó cada cap de setmana al blog donant la nostra opinió sobre la setmana. Al principi del curs el meu nivell de valencià era molt molt limitat i gràcies a la programació d'aquest curs, la veritat és que el meu nivell ha pujat considerablement. També he de reconèixer que al principi del curs em semblava una tonteria l'estructura de les classes, que no anàvem a aprendre res i que em seria impossible arribar a les expectaticas que explicava Ferran els primers dies. Pel que fa al temari de gramàtica les fotocòpies estan molt completes i els exercicis adjunts ajuden bastant a entendre-ho. Però també he de dir que en literatura a part de les exposicions dels alumnes m'hagués agradat una explicació una mica més extensa del professor.

L'únic una mica incomodo al llarg de l'any ha estat la quantitat de gent que hi ha a classe, que amb que parlen dos o tres sembla un zoo més que una classe, però tot i així hem superat aquest curs, uns millor altres pitjor però de totes maneres ja estem al final. Crec que l'any que ve trobaré a faltar el relax d'aquest.

= Comencem a estudiar =

Serà interessant esta nova forma d'aprendre, la primera impressió va ser de rebuig totalment però a poc a poc veig que pot ser igual inclús millor ja que és mes practic (és atendre i agafar apunts dia a dia, no agafar el llibre un par de dies abans de l'examen). M'ha agradat que ens deixen donar la nostra opinió sobre les normes de classe, ja que som nosaltres qui vamos a anar a complir-les, també com fer un resum , perquè no sols ens ha dit que és traure les idees principals sinó que ens ha donat més informació per fer-ho , posant exemples i mostrant errades habituals,etc... Però recopilem primer l'estructura d'estos dies.

La primera setmana no vam poder posar cap comentari, ja que la manera de procedir en el blog no ens havia quedat clara, així que comencem per les situacions des de la primera setmana.

El primer dia Ferran (el professor de valencià) ens va donar un full que parlava de la programació, el sistema de treball, d'evaluació, i les lectures programades , també parlem un poc de cada apartat ateriormente mencionats, de totes maneres dies després parlaríem mes concretament de la manera d'ensenyament.

Ferran ens va donar un full que era un espècie de prova per a veure el nostre propi nivell de continguts d'altres anys, va ser prou interessant els resultats dels comentaris de text, al llarg del curs s'aniran millorant o això espere.

Una de les classes mes interessants d'estes dos setmanes va ser el dia del decàleg i la formació dels gupos (de quatre persones, amb una d'elles com a portaveu) per a poder debatre les normes incloses. Les normes amb mes discussió va ser l'exigència d'arribar a classe com màxim als dos minuts que sone el timbre, que es va canviar al final per quatre minuts, i l'altra serà això de prendre notes en cada sessió, de totes les maneres Ferran ens guiara en els continguts que entraren i no entraren per a l'examen.


 * Com continguts hem començat l'assignatura esta setmana amb l'aprenentatge del resum. El professor va demanar un resum com a deures i al dia següent tractarem el tema mes exhaustivament expossant errors habituals, amb exemples d'altres anys.

FINS LA SETMANA QUE VE.

= = = L`amor no canvia amb el pas del temps =

Aquest comentari va del dia 22 al 26 d'octubre.

La veritat és que ha sigut una setmana molt relaxada:

Dia 23 de otubre: realitzem l'examen dels poemes, aquest examen constava de cinc parts: 1. contingut del poema, 2.forma d'expressar el poeta. 3. relació AMB Altres textos, 4.Relació amb l'actualitat, 5. valoració personal sobre estudiar poemes.

Dia 24 d'octubre: passem l'hora parlant del treball d'investigació que ens han proposat. Resolent dubtes, però igualment a la pàgina web també hi ha un vídeo explicatiu.

Dia 26 d'octubre: ens van donar els exàmens corregits i Ferran ens va dir que havíem de corregir les faltes i pujar-lo també al bloc. també ens ha donat la guia de puntuació per al treball i presentació.

El meu treball: [|poemes]

FINS A LA SETMANA QUE VE!

= Els nervis s'apoderen del teu cos, la veu comança a tremolar... =

Aquest comentari va del dia cinc al deu de novembre Aquesta setmana hem seguit amb les exposicions de literatura, han exposat els grups tres (el meu), el quatre i el cinc. Realment es nota que cada vegada es va fent millor i que els temes van quedant més clars.

6 de novembre : aquest dia va exposar el meu grup (Ana Fuster, Andrea Durán, Luis Ferrando i Núria Milhazes).

Primer parlem dels trobadors catalans, dels quals en coneixem uns 350 gràcies als cançoners. D'aquests 350 només una vintena son catalans i s'han trobat unes 120 composicions que es reparteixen, la majoria, entre Guillem de Berguedà i Cerveri de Girona.

Segon parlem de les trobairitz occitanes, tenim molt poca informació sobre elles, ja que la majoria d'aquesta informació ha sigut perduda o destruïda.(coneixem tres noms:Azalais de Porcairagues, Castelloza i La comptessa de Dia).Normalment utilitzaven l'amor cortès als seues poemes. Tercer parlem sobre l'origen de la poesia trobadoresca, i de les seues característiques. Aquesta va nàixer a les corts occitanes, i els autors catalans utilitzaven normalment l'occità, ja que va ser la primera llengua romànica. Els estils: Trobar clus, Trobar lleu i Trobar ric. Els gèneres: La Cançó, la dansa o balada, l'Alba, la Pastorel.la, el Sirventés, el Plany i el Tençò.

Quart i últim parlem de la Comtessa de Dia, que ja hem mencionat abans com trobairitz. Parlem una mica sobre la seva vida i comentem un poema. El seu estil habitualment és l'amor passional com una cosa normal.

8 de noviembre : Va exposar el quart grup ( Marcial Dolz, Triana Hurtado, Andrea Martínez i Rubén Galán.) Ens van parlar de quatre trobadors:

JAUFRÉ RUDEL: La majoria de les seues composicions anaven dedicades a la Comptessa de Trípoli, encara que no la havia vista mai. 'Pel maig que el jorn és tan llarguer' fou el poema que va analitzar BERNAT DE VENTADORN: Dedicava les seues composicions a Margarida de Turmeda, amb la que va mantindre una relació.'Can vei la lanzeta mover' fou el poema que va analitzar.

GUILLEM DE BERGUEDÀ: El seu tema principal es l'odi. I en la seua obra destaquen 3 cicles de sirventesos, que son crítiques als seus enemics."L'amor de lloançes a clames" fou el poema que va analitzar.

ANSELM TURMEDA: Es converteix a l'islamisme pel seu professor i després rep cartes que l'inviten a tornar al cristianisme. Obres en poesia: Cobles de la divisió del regne de Mallorca i El llibre dels bon amonestaments.Obres en prosa: Llibre de 3, La disputa de l'ase i L'obsequi d'un home ilustrat. "Elogi dels diners" fou el poema que va analitzar.

9 de novembre : aquest dia va exposar el grupo cinquè.(Irene Pablo, Claudia Ruiz, Alba Berzal i Paula Calatayud). Parlaren del Segle d'Or, que abarca tot el segle XV i en el que la majoria dels poetes son valencians o parlen aquesta llengua PERE MARCH : 'Al punt que l'hom naix comença a morir' El tema és la mort igualadora de tots els estaments socials.

ANDREU FEBRER : tema recurrent la mort per amor

GILABERT DE PROIXITA:"Amant llanguisc i llanguint passe gran pena" la mort per la seua dama.

FINS LA SETMANA QUE VE!

= Passat el primer, sols queden dos més. =

Hola a tots de nou, ja ha arribat la primera setmana de l'any i del trimestre. aquest trimestre sembla que va a ser pitjor que l'anterior ja hi ha moltes coses per fer i poc temps per fer-ho.

· Dimarts vuit de gener: no vam fer molt, perquè la primera part de la classe la vam passar intentant resoldre un conflicte de classe, i la segona part comentem un fragment de l'Espill que havíem estat veient abans de Nadal(que tracta d'unes taverneres de París que donaven als seus clients carn humana per menjar), també corregim unes quantes activitats sobre aquest text, deixant unes quantes pel proper dia. Ferran va repartir unes fotocòpies amb contingut que explicaria els següents dies.

· Dijous 10 gener: acabem de corregir els exercicis de l'anterior dia, però la major part del temps la dediquem a la explicació de les fotocòpies que dies abans ens havien donat. · Entre dijous i divendres onze ens van explicar el següent:

Els diferents factors que fan modificar la lingüística ariació diafàstica o varietats estilístiques (REGISTRES) La variació estilística
 * 1) El temps: Variació diacrònica o històrica.
 * 2) Espai: Variació diatòpica o geogràfica (DIALECTES)
 * 3) Grup social: Variació diastràtica
 * 4) Situació comunicativa v

aquestes varietats s'adapten a cada situació de comunicació, quatre factors: Tota aquesta varietat estilística dóna lloc als registres, que s'agrupen en dos blocs: Formals y NO Formals.
 * 1) El tema :depenent del missatge pot ser especialitzat (o específic) i no especialitzat (o general). També podem trobar termes específics o terminología general.
 * 2) La intenció: subjectiu, connotació (amb la teua opinió) i objectiu, denotació (neutra).
 * 3) La relació entre l'emissor i el receptor: molt formal, formal (estàndard), poc formal i vulgar.
 * 4) El canal: oral o escrit.

Els registres formals


 * 1) El cientificotècic: descripció objectiva de temes especialitzats.
 * 2) El literari: cridar l'atenciósobre el mateix missatge.
 * 3) L'estandar: servix com a model de referència per a tots el membres d'una comunitat. lingüística. es una varietat comuna és a dir té un valor supradialectal.

Els registres no formals ( els explicaran el proper dia)

Respirem tranquil · lament ara que en un parell de setmanes no podrem.

FINS AL DIUMENGE QUE VE!

= "L'amor naix del record, viu de la intel·ligència i mor per oblit" Ramon Llull =

Aquest comentari va de la setmana del dia onze al quinze de febrer

Dimarts dotze de febrer: no vam donar classe perquè teniem una xerrada sobre la diversitat sexual

Dijous catorze de febrer: férem un xicotet resum d'uns fragments que havíem d'haver llegit, el primer era el "Exemple de la llebre i el lleó " .El tema principal d'aquesta obra es la superioritat de l'astucia de la llebre sobre la força del lleó.

El segon era del "llibre de l'orde de cavalleria, el resum d'aquesta obra es que un rei va convocar corts i un escuder volia anar per armar cavaller. el camí va ser tan llarg que a meitat d'aquest l'escuder s'adorm damunt del cavall, el cavall te a la carretera, ficant al bosc. quan arriba a una font s'atura i comença a beure, l'escuder es desperta veient un cavaller que havia deixat les armes per dedicar-se a ser ermità. Després Ferran va fer un petit resum / esquema sobre Ramon Llull i el context social: Context social S.XIII Ramon Llull Aquesta se li va tirar damunt seua i amb la llança el va ferir, tant al cavaller com a el pobre cavall. El cavaller va caure i la dona va dominar la situaciò obligant al home a rendir-se.

El resum d'aquesta obra es que una llebre que s'ha d'oferir com a menjar d'un lleó es retarda amb l'argúcia que un altre lleó l'havia reclamada abans. El primer lleó vol que li presenti aquest altre i el porta davant d'una bassa d'aigua murada: en veure's reflectit el primer lleó s'abraona contra l'aigua creient veure l'altre i s'ofega.

És una metàfora, el camí seria la vida. el canvi del camí fet pel cavall seria la destinació. i finalment ramon llull vol expressar que el mestre no busca el seu alumne sinó que el troba, i viceversa.

La societat s'organitzava en ciutats Expació de la Corona d'Aragó Apareixen els gremis Societat Teocéntrica S'inauguren les primeres Universitats.

-Procedent d'una familia aristocràtica, un del primer mallorquíns -Artífex en la prosa literària en català -Primer escritor europeu en fer ùs d'una llengua romànica per a tractar temes fins aleshores resevats al llatí ( filosofía, teología...). -Té més de 300 obres -Biografía= 30 anys. Canvi espiritual: · tasca misionera ( demostrar la superioritat del cristianisme) · compondre llibres · fundació d'escoles

- Intenció didàctica ( no estètica) buscava una justificació racional entre la raó i la fe. - Va crear un sístema filosòfic

La seua obra -Filòsofica i doctrinal: Organitzar el saber humà de forma al·legrórica. -Narrativa: Mostrar l'ideal de la vida cristiana i el millor estat de l'home (l'ermità) -Mística: Afavorir la meditació i diàleg amb Deu. -Poètica: Expressa la seua experiència i contradiccions de la seua fe.

Divendres Quinze de febrer :comentem dos fragments més, el primer Jaume I : "La conquesta de València" .Narra els conflictes amb els sarraïns rebels de València. El resum d'aquesta obra: el rei conta que després d'haver descansat va manar buscar a l'arquebisbe de Narbona, els bisbes i els rics hòmens, per a dir-lis que la ciutat de València s'havia rendit i ara era seua. Al dia següent la senyera dels cristians la varen posar en la torre del Temple. Els cristians van concedir cinc dies als musulmans per a anarsen de valencia i al tercer dia els moros varen eixir de la ciutat i les tropes cristianes els van conduir fins a Cullera.

El segon Ramon Muntaner: " Na mercadera, una dona que esdevé heroïna popular", el resum d'aquest text: A un poble anomenat Peralada, una dona intel·ligent, a la que li diuen Mercadera, ja que ella te una botigueta al poble. Tot i seguit, la dona Mercadera se'n va a l'hort que està no més lluny del poble, sinó al costat de l'entrada, a recollir cols. Com fan els agricultors, la dona agafà la vestimenta adient i se'n anà. A més a més, Mercadera agafà una llança que la portava amb si. Quan va acabar la collida, es va apartar del lloc perque va sentir uns sorolls que li van causar intriga. Per sorpresa es va adonar de que era un cavaller francés damunt del seu cavall i amb campanetes de 'atrezzo'. Així es com la dona es va fer amb el poder i l'honra de guanyar un cavaller i per a fer el merit, davant el rei i l'infant Alfons, Mercadera es va fer amb el poder de ler armes del cavaller derrotat.

FINS A LA SETMANA QUE VE!

= Llibre de l'ordre de cavalleria =

“LLibre de l’orde de cavalleria” de Ramon Llull (p. 78 de Les veus del temps)

Ramon Llull, mallorquí de naixement, va viure entre 1232 i 1316 i va ser un escriptor prolífic i polifacètic, que es va expressar en llatí, en català i en àrab. Primer escritor en fer ús d’una llengua romànica per a tractar termes, fins aleshores reservat al llatí (filosofía, teología…). Es va sentir cridat per Déu, i va deixar la bona vida i es dedicà a convertir els infidels mitjançant la persuasió, a escriure llibres i a demanar a les autoritats la fundació de monestirs. Va escriure més de 300 llibres de filosofia, de ciència, d'educació, de mística, de gramàtica, novel·les, etc. que va anar traduint a l'àrab, al català i al llatí.

El Llibre de l’orde de cavalleria consta de set capítols, que tracten respectivament sobre: l’origen i noblesa de la cavalleria; la descripció de l’ofici de cavaller; l’examen de l’aspirant a cavaller; el cerimonial de l’adobament; el simbolisme de les armes ofensives i defensives; els costums propis del cavaller i l’honor que es deu al cavaller. Aquest llibre es proposa de bastirun sistema ideològic força complet, subtil i, sobretot, adequat a la realitat dels estats europeus del segle XIII, com la Corona d’Aragó o França.

El fragment que comentarem del Llibre de L’orde de cavalleria, procedeix del pròleg aquest s’inicia amb la presentació de la vida de l'ermità, el relat no és una narració tancada, sinó un episodi de la vida de l'ermità i de l'escuder que podria formar part d'una narració més llarga.

El gènere literari al qual podem englobar aquest text és la prosa cavalleresca del segles XIII i XIV que fou de vital importància a l’hora d’escriure rellevants llibres com Tirant lo Blanc.

En fem un resum. Un rei va convocar corts i un escuder volia anar per ser aparellat com a nou cavaller. El camí va ser tan llarg que a meitat d'aquest l'escuder s'adorm damunt del cavall, el cavall es surt de la carretera, ficant-se al bosc. Quan arriba a una font s'atura i comença a beure, l'escuder es despertà veient un cavaller que havia deixat les armes per dedicar-se a ser ermità.

És evident que no tenim suficients elements en el relat per poder dir que l'escuder està en un procés de recerca de la seva identitat; això no obstant, és innegable que la trobada amb el cavaller serà una fita decisiva en la seva formació.

Aquest text pot relacionar-se amb ‘Els romans courtois’ que n'estan plens d'episodis com aquest a on el cavall, com a força instintiva i material, inconscient; domina el cavaller, força espiritual i racional. El motiu, per tant, expressa l'errar, el cavalcar conduït per l'ànima irracional, en conseqüència l'entrada en l'aventura.

Quan llegim aquest tipus de texts veiem diversos mots típics de la cavalleria que a més d'ajudar-nos a classificar-los en un gènere culte, ens donen pistes del corrent literari: corts, escuder, penitència, emiratge... L’estil que al text s’utilitza es caracteritza per molt breus descripcions i abundants fragments on es desenvolupen accions, a més, també podem veure com es fan referències a Déu i personalitats religioses, típiques ambdós característiques dels texts cavallerescos.

L'afany de Ramon Llull per comunicar les seves idees a tot tipus de destinataris li fa manifestar-se a través de modalitats expressives tan diverses com les que exigeixen la filosofia, la vivència mística, el relat realista, la poesia lírica i narrativa o l'exposició didàctica. Per això també va traduir les seves obres al català, llatí i àrab perquè tinguessin un major repertori de lectors

Com a conclusió, les lliçons sempre arriben en el moment indicat, ni abans ni després. El mateix passa amb el mestre, fins que l'alumne no estigui preparat per rebre el coneixement, aquest no es presentarà perquè no hi ha res a ensenyar a qui no pot veure la necessitat d'aprendre.

= Qui pot amagar el foc perquè de la seua gran flama no isca fum? =

El capítol comença explicant que Tirant en la guerra contra Caramany és nafrat, però tot i així segueix lluitant. Caramay en veure que té la guerra perduda tira seves possessions i les dones de la nau, incloent la seva filla, a la mar. Tirant els concedeix, en el nom de l'emperador, la vida tant a Caramany com a rei de l'Índia, i se'ls va emportar a Constantinoble.

Tothom estava molt content pels actes de Tirant, l'emperador com agraïment va construir un pont de fusta i va posar un cadafal molt decorat i l'Emperadriu es lamentava de no haver-lo conegut quan ella era jove, perquè li agradaria haver-ho triat a ell com marit. A causa de les nafres dels metges van enviar repòs a Tirant. Mentrestant en la batalla entre cristians i turcs, l'ànim dels cristians havia decaigut per no tenir la presència de Tirant, de manera que van enviar una carta suplicant la seva tornada.

Carmesina a la seva habitació reflexiona sobre el que havia estat parlant amb Tirant moments abans i cau esmortida a terra per excés d'amor. Els metges que estaven a la posada de Tirant es van correguent per veure que li ocurria a Carmesina. Tirant a veure tot aquest enrenou es queda molt preocupat per no saber exactament que passava.

Tirant decideix anar a veure a Carmesina. Ella li confessa que la causa del seu mal és ell, que té por que es faci públic, però, Qui pot amagar el foc perquè de la seua gran flama no isca fum?. No es pot amagar una cosa que és tan obvi.

De tornada a l'hostal els metges observen que les nafres de Tirant estaven molt inflamades pel gran amor que sentia.

Mentrestant al Camp estaven desesperats per la tardança de Tirant a tornar a batalla.

= Milions de sensacions recorren el meu cos = [|Fins i tot vam voler volar]

= Seguix per este carrer cinc metres a mà dreta seguixes setmana i mitja i trobaràs l'examen =

Aquest comentari va de la setmana vint-i-nou d'Ábril fins al cinc de Maig. Aquesta setmana hem terminat les explicacions del temari que va per a l'examen.

Dimarts trenta, dediquem la classe a fer exercicis de la fitxa 5, en un d'ells calia analitzar sis textos diferents indicant el seu tipus, estructura, gènere i característiques, en un altre presentava cinc textos expositius i calia indicar que tipus d'esquema organitzador tenien.

Dijous dos, acabem de corregir els exercicis del dia següent, i per fi comencem la teoria de l'última fitxa, la fitxa 6 - La isotopia. segons Ferran aquest apartat es molt interessant i bonic.

-La isotopia és l'agrupació de camps semàntics per a donar homogeneïtat de significat al text o a léxposició. Podriem dir que és la coherència interna, que facilita la interpretació del discurs o del textos.Es format amb hipònims, hiperònims, merònims, holònims i sinonims. Els tòpics literaris també marquen isotopies.

Divendres tres, corregim els exercicis de la isotopia, la Reformulació d'una pròpia definició i dos exercicis on calia buscar paraules relacionades amb la isotopia de medicina, personatges i moda. I en l'altre havia de buscar les nostres pròpies isotopias i les paraules relacionades.

Després d'això es dóna per tancat el tema de coherència i ja hem posat l'examen per d'aquí una setmana i mitja mes o menys

FINS LA SETMANA QUE VE!



= = =**Últim però no per això pitjor** = = =

Aquest comentari va des del vint-i-set de Maig fins al u de Juny. = =

= =  Sembla que començo com tots els comentaris de curs, però en aquest hi ha una notable diferència, ÉS L'ÚLTIM DEL CURS. = = = = Podria expressar i dir tantes coses d'aquest curs, que no se ni per on començar. aAl principi de curs semblava estar tan lluny el final de curs, i ara queden dos simples setmanes. = =

També donava la sensació que ens anàvem a morir quan els primers dies els professors ens informaven de tot el que fariem en el curs, i pel que es pot veure no ho hem superat tan malament. = =

= = Respecte a les classes de valencià, em semblava que anava a ser un lio, això de no tenir llibre, haver de fer un comentari setmanal sobre el que hem fet en la setmana, i en aquests moments penso que no perquè alguna cosa sigui diferent té perquè ser pitjor.

= = Després de dir tot això us informo del que hem fet aquesta setmana: = =

= =

= = Dimarts vint-i-huit, per fi acabem els exercicis de la fotocòpia de sintaxi, a més Ferran ens comento que l'examen ho podrem fer amb els apunts de la matèria. = =

= = Dijous trenta, dediquem mitja classe a resoldre alguns dubtes per als que tenien el mitja aquesta setmana com ara: = =

= =  ·Perquè:Expresava finalitat= a fi que + subjuntiu. = =

= =  ·Perquè:Causal= ja que + indicatiu. = =

= =  ·Per a què: per a objectes materials. = =

= =

= = La resta de classe vam estar avançant el temari sobre els pronoms febles, com no tots teniem les fotocòpies, doncs vam estar copiant un quadre molt senzill dels pronoms. = =

= = Divendres trenta-u, comencem la fotocòpia de pronoms febles, parlant de la utilització de cadascun, les seves funcions i com s'apostrofen. = =

= = <span style="color: #000000; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13pt;">No hi ha molt mes que dir d'aquesta setmana = =

= = <span style="color: #000000; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13pt;">ADEU A TOTS, QUE SE VOS FACEN CURTETES ESTES DOS SETMANES!! = =

= = <span style="color: #000000; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13pt;">PD: Ferran espero que no em mates,sé que em vas dir que calia pujar el treball sobre Terra Baixa al bloc, però no trobava la direcció del treball: = = <span style="color: #000000; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13pt;">[|Terra baixa] = = <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> = = =<span style="color: #ff9100; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">**Mirant el final** = = =

El s treballs que he triat són els que més feina m'han donat, o els de moments importants com el primer i últim comentari del curs.

Algunes coses que de veritat m'han costat aquest curs com ara la literatura i els pronoms febles, però gràcies als últims esquemes que va fer Ferran sobre alguns autors i les fotocòpies dels pronoms febles vaig poder superar els exàmens.

Podriem haver aprofitat una mica millor el temps i fer mes exercicis de cada tema.

Ara que estem al final la veritat que estar donant una valoració setmanal al llarg del curs penso que ens ha ajudat a estructurar les nostres idees i aprendre a relatar.

Penso seguir estudiant a l'estiu algunes coses de les que hem vist en aquest curs.