21C.23

toc =1. Presentació=

Hola! Sóc Andrea Martínez García del grup 21C. Encara recorde quan el primer dia de classe, el nostre professor ens va explicar el funcionament de l'assignatura i les nostres cares de desacord i por mesclades. Era una nova forma de treballar que ens espantava prou pel fet de no portar llibre, però el que menys ens agradava probablement, almenys a mi, era haver de pujar una entrada setmanalment perquè pensava que la majoria de setmanes se m'oblidaria i, a més, pensava que aquest sistema no serviria per a res. La veritat és que mentre avançava el curs, vaig anar canviant d'opinió. No portar llibre implicava participació en els exercicis fets a classe i, aquesta, és una manera molt bona d'aprendre ja que les classes es fan més amenes i, sense adonar-te, acabes posant atenció i col·laborant. Definitivament, aquest sistema ha sigut millor opció que el tradicional ja que he pogut aprendre moltes coses interesants de literatura i la meua expresió ha millorat de forma considerable. Però jo em quede amb tota la gramàtica, que espere que mai se m'oblide i em puga servir al llarg de la vida.

=2. Una nova etapa una mica distinta=
 * (Divendres 28 de setembre de 2012)**

La setmana passada Ferran ens va explicar la programació i el sistema de treball d’aquest curs 2012-2013 i varem poder apreciar alguns canvis importants en el funcionament bàsic de l’assignatura com per exemple el fet de no portar llibre de classe, tindre que pujar una entrada al portfoli setmanalment o la proposta de fer debats a classe i prendre apunts.

Per això aquesta setmana la hem començat fent el nostre primer debat del curs: “Estàs d’acord amb les normes? Canviaries alguna o afegiries una altra?” Per grups hem donat la nostra opinió durant les dues primeres sessions: dimarts 25 i dijous 27 de setembre. Una de les nostres propostes era que el professor ens facilitara una mena d’apunts ja que nosaltres no tenim molta experiència amb això i de cara a l’examen ens pot faltar informació encara que Ferran diu que és una mica infantil. Però sens dubte el tema principal ha sigut el portfoli, cadascú té una opinió: la majoria està en contra de fer-lo per moltes raons diferents: molts no han escrit mai un blog, n’hi ha gent que no té internet, és una forma nova de treballar a la que no estem acostumats... Òbviament les primeres setmanes serà més dur i haurem d’esforçar-nos més, però açò ens ajudarà a reflexionar i farà que millorem la nostra expressió escrita...   Deixant a banda el tema dels debats, a la última sessió de la setmana (divendres 28 de setembre) ens hem centrat en el resum. La darrera setmana portàvem com a feina per a casa resumir un text anomenat “Conciliar la família i la feina” i avui Ferran ens ha ensenyat com hem de fer-ho correctament posant-nos dos exemples de resums incorrectes als que hem pogut veure: estructures innecessàries, errors gramaticals i de cohesió, informació irrellevant... i un resum ben estructurat (curt i sols amb les idees principals i la informació necessària). Amb aquesta informació hem de fer ara un altre resum per a veure les errades que havíem realitzat al primer. Fent aquest exercici m’he adonat de que aquest sistema t’obliga a atendre al professor ja que no tens cap altre lloc on mirar el que diu, un avantatge tant per a ells com per a nosaltres. Aquesta entrada l'he seleccionat perquè va ser la primera i em pareixia interessant perquè mostre la meua primera impressió sobre el que seria el curs.

=3. Amor i desamor líric=
 * (Diumenge 21 d’octubre de 2012)**

Començàrem el dilluns 15 i es suposava que havíem de continuar corregint els poemes del llibre //Les veus del temps// però Ferran va preguntar si ja havíem decidit quin tema faria cada grup i la veritat es que no teníem fets ni tan sols els grups; per tant, vam emprar tota la sessió per a fer els grups i decidir el tema.

Durant el dijous i el divendres varem corregir els tres poemes que ens faltaven. Comencem amb el primer: **Poema LXVIII** d'Ausiàs March. En aquest poema el poeta es compara amb el típic jove que abandona al seu senyor i es va amb un altre que li faça festes, però se n'adona de que ha canviat el seu mal per un altre pitjor i que no va per bon camí, ja que ha perdut tot el bé que posseïa i mai no trobarà a ningú que li faça major festa. Es compara perquè diu que ell és tot el contrari, ell serveix al seu senyor sempre, i mentre que els altres gaudixen, ell sofrix i no l'importa, perquè el seu senyor és l'amor i sap que no li faltarà una bona recompensa.
 * = [[image:http://3.bp.blogspot.com/-CJ7rHvA3nlI/UIQ3z0lof9I/AAAAAAAAABU/kxVAJVKk3RY/s1600/ausias_march%5B1%5D.jpg align="left" link="http://3.bp.blogspot.com/-CJ7rHvA3nlI/UIQ3z0lof9I/AAAAAAAAABU/kxVAJVKk3RY/s1600/ausias_march%5B1%5D.jpg"]] ||
 * = Ausiàs March ||

A més en les darreres estrofes es dirigeix a la amada amb la senyal dels trobadors (plena de seny=plena de judici) i li diu que ell no pensa en ella de cintura per a baix.
 * = [[image:http://4.bp.blogspot.com/-QFRE03Oa4Y4/UIQ310xpLSI/AAAAAAAAABg/yyUoNABBLqE/s320/page7-388px-Spill_o_libre_de_les_dones_%281905%29.djvu.jpg width="207" height="320" link="http://4.bp.blogspot.com/-QFRE03Oa4Y4/UIQ310xpLSI/AAAAAAAAABg/yyUoNABBLqE/s1600/page7-388px-Spill_o_libre_de_les_dones_%281905%29.djvu.jpg"]] ||
 * = //E//dició crítica de Roque Chabás, 1905 ||

El següent poema que varem corregir va ser un fragment d'**Espill o Llibre de les dones** de Jaume Roig. Aquest poema és un poema misogin en el que un home descriu a una dona amb molta sinceritat i duresa allunyant-se així del prototip de dona perfecta. Per tant, sorprèn el intercanvi de papers entre la dona i el home.

Jaume Roig utilitza en aquest poema versos de quatre síl·labes que rimen 4a 4a, 4b 4b, 4c 4c,... I encara que sembla difícil rimar d'aquesta manera, es fa una mica més fàcil per el fet de que la llengua emprada siga el valencià, ja que n'hi ha una gran quantitat de monosíl·labs. A més, utilitza les noves rimades comediades, es a dir partix els versos per la meitat. L'últim poema es **La balada de la garsa i l'esmerla** de Joan Roís de Corella. El tema del poema és morir d'amor i té dos parts. A la primera part fa una petita descripció d'una garsa i una esmerla, que simbolitzen al poeta i a la seua amada.

La segona part, formada per les tres estrofes restants, és més dura. El poeta crida a la mort com a solució al seu desamor, i vol que almenys, la seua amada li mire als ulls i li diga que no l'estima.

Per a demostrar que ha quedat clara la comprensió dels poemes, el dimarts hem de fer una prova.

=4. Examen de lectura: "Les veus del temps"=
 * (diumenge 28 d’octubre de 2012)**

__**POEMA LXVIII - Ausiàs March **__
 * 1) En aquest primer poema es poden observar tres parts. En la primera part parla d'un jovenet que ha deixat de servir al seu senyor i es va a servir a un altre que li done festes però després es penedeix ja que mai no trobarà a qui li faça major festa que el primer. A la segona part explica que el seu senyor és l'amor i que encara que sofrix per servir-li, sap que no li faltarà una bona recompensa. Per ultim fa una referència a la seua amada i li diu que no pensa en ella de cintura cap a baix.
 * 2) En aquest poema es fa una comparació molt important entre el jovenet i l'autor. També n'hi ha una metàfora molt clara en la que utilitza l'amor com un senyor encara que es podria interpretar com a personificació.
 * 3) En la cançó "A contracorriente" de //El canto del Loco// n'hi ha una frase que diu «perdí todo lo dado y nunca más lo voy a recuperar» que es podria associar amb el jovenet. La cançó de "Yesterday" de //The Beatles// també té a veure amb el penediment de perdre el que es tenia abans.
 * 4)  En l'actualitat encara que es fan composicions: poemes, cançons, pel·lícules... en les que el protagonista viu per amor encara que ara no diríem que és el seu senyor perquè ja ningú és senyor de cap altre.

__**FRAGMENT D'ESPILL O LLIBRE DE LES DONES - Jaume Roig **__
 * 1) Aquest poema relata els primers dies de la vida marital després de les noces i sorprèn la sinceritat amb la que l'home descriu a la seua dona ja que diu coses semblants a: "Es passava tota la nit grunyint com un porcell", "sovint s'orinava", "no es depilava"... I també sorprèn l'intercanvi de papers entre l'home i la dona.
 * 2) Jaume Roig utilitza les noves rimades comediades al poema, és a dir, partides per la meitat i la seua estructura és 4a 4a, 4b 4b, 4c 4c... Per a rimar d'aquesta forma utilitza paraules curtes i en valencià no és difícil fer això ja que hi ha un gran nombre de monosíl·labs.
 * 3) En la pel·lícula "El Diario de Bridget Jones" la protagonista també és una mica descuidada al principi. També hi ha una cançó de //El canto del Loco// "Tal como Eres" en la que diu que li vol tal i com és, que no importen els defectes.
 * 4) En l'actualitat aquest poema estaria mal vist ja que es tracta d'un poema misogin. L'obra pretén convèncer els homes per que s'allunyen de les dones i això és discriminació.

__**EL VIATGE DE LES MANS - Ibn Khafaja d'Alzira **__
 * 1) Aquest poema tracta sobre un home i una dona que beuen vi i després es deixen portar per la temperatura de [[image:http://3.bp.blogspot.com/-3c2So0kHLXI/UI1WK7tXqrI/AAAAAAAAAB4/bav7gd_slXI/s200/sensualidad-y-vino.jpg width="163" height="200" align="right" link="http://3.bp.blogspot.com/-3c2So0kHLXI/UI1WK7tXqrI/AAAAAAAAAB4/bav7gd_slXI/s1600/sensualidad-y-vino.jpg"]]<span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 18px;">l'alcohol, ella es despulla i es giten junts. És un poema eròtic i romàntic.
 * 2) <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 18px;">Aquest poema està ple de metàfores que deixen pas a la imaginació. N'hi han metàfores complementàries: "margarides de la seua boca", "lliri del seu coll"... I una metàfora pura: "tremolava el tamarit" ja que el fruit del tamarit té una forma molt insinuant.
 * 3) <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 18px;">N'hi han cançons del grup //Despistaos// com "Dibujando primaveras" o "Caricias en tu espalda" que també deixen pas a la imaginació com per exemple «Quiero encerrarme en tus caderas y pasar la noche entera dibujando primaveras». I també una cançó de //El Canto del Loco// "Gigante" que diu «Quiero meterme dentro de ti». En el llibre "Tirant lo Blanc" també n'hi ha escenes eròtiques.
 * 4) <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 18px;">Actualment aquest tema està millor vist per això sorprèn l'erotisme del poema escrit en aqueixa època.

__**<span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 18px;">PARLAR DE POESIA **__ <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 18px;">Mai no m'havia centrat tant en la poesia i la veritat és que després de molts anys pensant que no m'agradava, de sobte en trobes amb poemes que et fan reflexionar i acaben agradant-te. Els bons poemes son els que més metàfores tenen i per tant cal pensar més, potser per aquesta raó mai m'havia interessat massa en la poesia. =5. Nervis fora=
 * (Diumenge 11 de novembre de 2012)**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Continuant amb el guió de la setmana passada i el que serà probablement durant una setmana i mitja més, aquesta setmana també hem fet exposicions, i ens ha arribat el torn a mi i al meu grup a més de altres dos grups. En aquesta entrada vaig a comentar a grans trets el tractat a cada exposició. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">**Dimarts 6 de Novembre** <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Aquest dia varen exposar Andrea Duran, Núria Milhaces, Ana Fuster i Luis Ferrando. Aquest grup ens va parlar sobre els trobadors catalans i les trobairitz occitanes i en ambdós temes ens van dir que quasi no existia informació però podem saber que n'hi han aproximadament 120 composicions de trobadors catalans i que el tema principal de tots dos era l'amor cortès i les trobairitz més importants eren Azalais de Porcairagues, Castelloza i La comtessa de Dia de la qual varen explicar més coses ja que és la més important de totes i van comentar un poema. També ens van parlar de la llengua, l'estil i els gèneres de la poesia trobadoresca. Al final de la exposició Ferran ens va aclarir que el fet de que les trobairitz dedicaren les seues composicions a un amant i no al seu marit era una cosa normal a Occitània ja que les dones eren liberals mentre que a la resta de llocs estava mal vist. També va explicar que realment existien tres tipus de composicions: el trobar lleu (fàcil), el trobar clus (difícil) i el trobar ric (més difícil i artificiós). <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">**Dijous 8 de Novembre** <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">El dijous vam exposar Rubén Galán, Marcial Dolz, Triana Hurtado i jo. Nosaltres parlarem dels quatre trobadors catalans més rellevants i comentàrem un poema de cadascú. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">- En primer lloc Rubén va parlar sobre Jaufré Rudel i ens contà que aquest es va enamorar de la comtessa de Trípoli sense veure-la, sols per el que havia escoltat als peregrins. Així li va dedicar totes les sues composicions i amb la intenció de conéixer-la va embarcar cap a Trípoli, allà morí en els braços de la Comtessa i aquesta, es va fer monja pel dolor que patia. Finalment ens va comentar el poema "Pel maig, que el jorn és tan llarguer" <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">- Després va parlar Marcial sobre Bernat de Ventadorn, un popular trobador occità que va nàixer entre 1130 i 1145. Aquest es va enamorar de Margarida de Turena, a la qual li dedica els seus poemes. Aquest trobador destaca perquè gran part de la seua música es conserva intacta. La majoria dels seus poemes son de temàtica amorosa com es mostra en el poema que el meu company ens va comentar: "Can Vei la Lauzeta mover" on també es mostra el trobar lleu que utilitza Bernat. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">- La tercera en exposar va ser Triana que va parlar sobre Guillem de Berguedà que es un trobador del qual sols es conserven trenta-un poemes en occità. En la seua obra destaquen els sirventesos plens de crueltat que van dedicats a diverses personalitats de la seua época. Tots els seus poemes s'agrupen en tres cicles de sirventesos <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">- En ultim lloc vaig exposar jo, que vaig parlar sobre Anselm Turmeda. Quan vaig agafar a aquest autor no vaig pensar que m'arribaria a agradar tant. Pense que la seua vida és molt interesant ja que es va canviar al musulmà deixant darrere tota la seua vida a Mallorca a soles perquè el seu professor va dir-li que la religió musulmana era l'única vertadera. Es va canviar el seu nom i encara que va pensar diverses vegades en tornar al cristianisme, mai ho va fer i va morir a Tunis. Quant a la seua obra, podem destacar en prosa "La disputa de l'ase" (un diàleg entre fra Anselm i un ase que intenta demostrar la superioritat dels animals) i en poesia "Llibre de bons amonestaments" que es un conjunt de bons consells i al que pertany el poema que vaig comentar: "Elogi dels diners" que té una intenció didàctica i demostra que els diners poden canviar la nostra vida. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">**Divendres 9 de Novembre** <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">L'últim grup de la setmana va ser el de Irene Pablo, Claudia Ruiz, Alba Berzal i Paula Calatayud. Elles ens van parlar sobre la lírica dels trobadors i el segle d'Or: el segle d'Or valencià abarca el segle XV i la primera obra va ser Homilies d'Organyà, estava escrita en llengua romànica catalana i estava destinada a la predicació de l'evangeli. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">També van parlar de tres autors i varen comentar un poema de cadascú. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">- Pere March: poeta medieval (1338 - 1413). Va ser el pare d'Ausiàs March. Es conserven 12 poemes, dos amorosos i altres de temàtica diversa però sobretot reflexius i moralitzants. El poema comentat va ser "Al punt que hom naix comença a morir" al que el tema és la mort igualadora de tots els estaments socials. Destaquen comparacions, al·lusions a Déu, el jo líric... <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">- Andreu Febrer: (1375 - 1440) Va escriure 12 poemes de temàtica amorosa seguint les formes trobadoresques. És l'autor de la primera traducció en vers de la Divina Comèdia de Dante. El tema comú de les seues poesies és la mort per l'amor. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">- Gilabert de Proixita: Fou un poeta d'origen italià. La seua obra són 21 posies amoroses que es van trobar al cançoner de Vega-Aguilà a Catalunya. El poema que va comentar va ser: "Amant llanguisc i llanguit passe gran pena". <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Per últim vull desitjar sort a tots els meus companys que tenen que fer les seues exposicions aquesta setmana i dir-lis que s'obliden dels nervis, perquè quan estàs exposant el millor es sentir-se segur d'un mateix i no pensar en res més. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Aquesta entrada l'he elegit perquè pertany a la setmana en que el meu grup i jo vam exposar el nostre tema de literatura. A més, les altres exposicions també van ser prou interessants. = 6. Variants estructurals d'una llengua =
 * (Dissabte 2 de febrer de 2013)**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Aquesta setmana hem estat veient els dialectes geogràfics. Els dialectes geogràfics afecten: <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 1. La manera concreta de pronunciar algunes paraules (variació fonètica). <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2. El significat d'alguns mots (variació semàntica). <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 3. La forma d'algunes paraules o la manera de construir algunes frases (variació morfosintàctica). <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">I igual que en castellà o en anglès hi ha diferents dialectes, en la nostra llengua també: el dialecte occidental i el dialecte oriental. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Dins del __**català occidental**__ trobem: <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 1. **La varietat nord-occidental:** s'estén per Andorra, les comarques de Lleida, la Franja de Ponent a l'Aragó, sud de Tarragona i el nord de Castelló. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2. **El valencià general** <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2.1. **El valencià septentrional:** Es parla als Ports, l'Alt Maestrat i el Baix Maestrat. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2.2. **El castellonenc:** Es parla a l'Alcalaten, la Plana Alta i la Plana Baixa. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2.3. **El valencià apitxat:** Es parla a les comarques del Camp de Morvedre, l'Horta, el Camp de Túria, la Ribera Alta, part de la Ribera Baixa, i les ciutats de Gandia i Xàtiva. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2.4. **El valencià meridional:** Es parla a les comarques de la Safor, part de la Ribera Baixa, la Costera, el Comtat, la Vall d'Albaida, l'Alcoià, la Marina Alta i la Marina Baixa. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2.5. **L'Alacantí:** Es parla a les comarques de l'alacantí, el Baix Vinalopó i les Valls del Vinalopó. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Dins del __**català oriental**__ es troben:

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 1. **La varietat septentrional o rossellonés:** es parla a les comarques de la Catalunya Nord. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 2. **La varietat central:** es parla a les comarques de Girona, Barcelona i nord de Tarragona. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 3. **La varietat balear:** es parla a les illes de Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> 4. **L'alguerés:** es parla a la ciutat de l'Alguer, a l'illa italiana de Sardenya. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">El divendres, amb les característiques de cadascú dels dialectes catalans, que es trobaven en uns fulls, havíem d'endevinar de quin d'ells es tractava en uns àudios que ens va posar Ferran en classe. Els primers varen ser: Euskera (Batua), Italià (Toscà), Anglés (Britànic), Castellà (Andalús) i Castellà (Argentí). Després varen començar els dialectes catalans i a mi personalment em costava una mica més ja que no em sembla tan fàcil trobar les característiques pròpies de totes les varietats. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Aquesta entrada em semblava que havia de posar-la perquè encara que no parle molt del que varem fer aqueixa setmana, el tema sí que és prou interessant, a mí personalment m'agrada. =7. Comentari d'un fragment: Vicent Ferrer - L'alletament dels fills (p. 115 de "Les veus del temps")=
 * (Diumenge 3 de març de 2013)**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Vicent Ferrer (1350-1419) va nàixer a València i de ben jove ingressà en l’ordre dels dominicans o frares predicadors. Amb una formació intel·lectual important adquirida en les millors universitats de l’època, fou conseller i confessor de diversos membres de la família reial. S’involucrà directament en les qüestions més candents de la seua època, com el Cisma d’Occident, en què va ser partidari enfevorit del papa d’Avinyó; i fou també un dels compromissaris valencians del Compromís de Casp. Amb tot, és més conegut per la seua faceta de predicador. Encara que probablement ell no escrigué cap sermó, en n’han arribat moltes recopilacions, elaborades per uns incansables reportadors que transcrivien, moltes vegades amb una fidelitat total els seus sermons. Aquests textos constitueixen la mostra més important i valuosa de l’oratòria de l’època. Tots mantenen una estructura fixa: enunciació en llatí del sermó; rés d’un avemaria; introducció del tema, i explicació i fragmentació a fi de desenvolupar-lo, gesticulació, modulació de la veu, ús d’onomatopeies, etc. Els seus sermons constituyesen una font importantisima de la parla col·loquial de l’època. Aquest fragment, “L’alletament dels fills”, també és un sermó una mica misogin i explica que les mamelles sols han estat creades per a alletar als fills i les altres dones han d’anar del tot tapades. A més, per a que un fill isca del tot fort, la parella ha d’estar tres anys sense fer ús del matrimoni. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">El fragment té alguns trets que ens indiquen que efectivament es tracta d’un sermó com per exemple un “Ooh, que porcàs!” que hi ha a la penúltima línia, una de les onomatopeies i gesticulacions que feia Ferrer i que els reportadors tractaven d’escriure. A més es nota que és d’una època anterior a la nostra, ara un text així probablement no estaria ben vist. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Jo m’imagine a Vicent Ferrer com una persona conservadora, molt intel·ligent, amb uns ideals clars i uns objectius en la vida. Amb aquesta intel·ligència probablement es va aprofitar de la ignorància de la resta del poble, i va ser anomenat sant per ser ‘amic’ del papa d’Avinyó i el seu miracle era que l’entenien en tota Europa quan ell parlava en Valencià, ací es confirma el que he dit, això era un engany del qual treia molts diners, la gent l’entenia perquè anava per les zones on parlaven català o llengües romàniques molt paregudes i gesticulava molt. Un altre fragment una mica misogin que vam veure a l’altra avaluació és “Espill o llibre de les dónes” de Jaume Roig. Si hem de buscar una cançó misògina podria ser "Las niñas de hoy en dia son todas unas guarras", una canció repugnant d'un 'raper' anomenat Porta que diu una frase molt forta "Usas de cebo pa' triunfar tu más infalible arma, escote excitante y una muy corta minifalda provocando, eres una calientapoll**" que s'asembla molt al fragment en el que Vicent Ferrer diu "Us penseu, filles meues, que Déu us ha donat les mamelles per mostrar les freixures als milans, com putes?". A més, encara que hem evolucionat molt en la nostra cultura i ja quasi no hi ha misogínia i la dona pot vestir quasi com vulga, en altres societats i religions com la musulmana, la dona ha d’estar tapada, no pot ensenyar res per una qüestió que ells cataloguen com religió, costums i creences però que realment és purament misoginia. = = = 8. Tirant lo Blanc (Capítol 7): "Eixim d'un mal i entrem en un altre de pitjor" =
 * (Divendres 8 de març de 2013)**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Els ambaixadors del soldà arriben a Constantinoble i li trameten el missatge que té per a l’emperador: Si Carmesina es casa amb ell, pactarà la pau. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Fan una festa en homenatge als ambaixadors i Tirant es posa una calça i una sabata brodades amb perles, robins i diamants, aleshores fa una retrospecció i conta l’història: <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Feia pocs dies Tirant va entrar a la cambra de la princesa i va començar a besar-la per tots els costats i amb tot l’embolic va haver d'amagar-se en diversos llocs perquè no li descobriren (primer l'emperadriu i després l'emperador), davant d'aquesta situació Carmesina diu: "Eixim d'un mal i entrem en un altre de pitjor". Passada una estona la princesa entrà on estava Tirant i després de parlar uns instants, quan aquest va veure que ella se n'anava sense haver pogut tocar-la, allargà la cama i amb la sabata li tocà el lloc vedat. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;"> <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Els propers dies, Tirant juny amb altres cavallers amb la seua calça brodada i quan la princesa s’asabenta del motiu d’aquesta calça li promet que algun dia podrà brodar-se les dues cames. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Finalment l’emperador diu als ambaixadors que mai li donarà la mà de la seua filla a gent amb uns costums tan allunyats dels seus. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Aquest és el resum que vaig fer del capítol 7 de l'adaptació que vam llegir del "Tirant lo Blanch" i he cregut que havia de estar entre les entrades seleccionades. =9. Treball creatiu: carta d'amor de Plaerdemavida a Carmesina=
 * (Divendres 8 de març de 2013)**

Com a treball creatiu jo he decidit fer una carta de Plaerdemavida a Carmesina. He ficat una mica d'imaginació per a escriure el que pense que hagués pogut succeir si a la relació entre aquests dos personatges se li hagués donat més importància en el llibre, perquè encara que insinua moltes coses, mai arriba a profunditzar en quina relació mantenen elles. Estimada senyora meua, t’escric principalment per a alliberar-me de tot el que sent dins meu, encara que des de fa uns dies ja no se ni el que sent. És difícil no pensar en tu, perquè qui diga que la teua bellesa no és enorme, és que ha perdut el poc seny que va poder tindre en algun moment; per aquest motiu, cada dia, quan estic amb tu, note com els meus estratègics ulls, que no es volen perdre cap detall del teu cos s’agranden i tot el món que m’envolta desapareix quan la teua olor penetra pel meu nas; el brillantor de la teua pell il·lumina la meua vida i saber que tu estàs cada dia prop de mi m’ajuda a viure pel dia, i no deixa de fer-ho a la nit. Sempre he pensat que tot això era normal sentir-ho cap a persones a qui els tens una gran estima però amb tu, que sempre has sigut com la meua germana, he agafat un punt de confiança en què cada vegada que ens apropem massa, cada vegada que puc sentir la teua respiració, que puc tocar-te... en tots aquestos moments, quan em deixes gaudir lliurement del teu meravellós cos, com la nit en la cambra de l’hort, o quan et veig mullada en la banyera, sent que cada racó del meu cos desprèn calor, que el meu estómac es fa petit i un calfred em recorre el cos, descendix. Amb tot això no vull allunyar a Tirant de tu, tot el contrari, perquè si vosaltres sou feliços, jo també ho soc però estic quasi segura de que sents alguna cosa més per mi, perquè mai comportes de la mateixa manera amb altres donzelles, ni tan sols amb Estefania i se que amb els nostres jocs disfrutem ambdues. Com ja t’he dit, l’objectiu d’aquesta carta és dir-te d’alguna forma tot el que sent, ja que encara que jo soc molt sincera, no m’atrevia a expressar-te tot això en persona però ara que ja ho saps tot, et demane senyora meua que parles amb mi, que m’ajudes a aclarir els meus sentiments i em digues el que tu sents per mi. No oblides mai que a pesar del que puga arribar a ocórrer, per a mi sempre seràs com una germana, la meua amiga, la meua senyora. Plaerdemavida. Aquesta és, probablement, la meua entrada preferida. És un treball creatiu que em va costar prou esforç fer i pense que el resultat final va ser prou bo. =10.Treball creatiu de "Terra Baixa"= **(Diumenge 12 de maig de 2013)**

<span style="display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large; text-align: justify;">Després de alguns problemes tècnics, ja tenim acabat el nostre treball creatiu. Per a fer-ho hem triat dues escenes de l'obra i ens hem gravat en àudio interpretant-les. La primera, l'hem triat perquè ens pareix una escena molt bonica en la que dos dels personatges principals (Manelic i Marta) i una altra també important (Nuri) expressen els seus sentiments. L'altra l'hem agafat perquè necessitàvem una escena en què participaren prou personatges pel fet que nosaltres érem cinc, i entre elles la que més ens va agradar va ser aquesta. <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Esperem que vos agrade. media type="youtube" key="bAHk1VJCDug" width="420" height="315" align="center"

= 11. Significa açò que ja hem acabat? No, encara ens queda un últim esforç... Ànim! =    <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large;">Aproximadament 260 dies des que vam començar. Hem passat moments molt durs al llarg d’aquest curs, moltes classes, molts deures, molts examens… molt estrès. Hem hagut de fer al voltant de 30 entrades obligatòries al blog més els treballs voluntaris i, encara que al principi no ens agradava molt la idea, he de reconèixer que no ha estat malament del tot i el fet de no portar llibres, una altra cosa que no ens va fer gens de gràcia, ha resultat estar molt bé, perquè hem aprés inclús més coses i d’una manera prou relaxada.
 * (Diumenge 2 de juny de 2013)**

<span style="display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large; text-align: justify;">I encara que aquesta és l’ultima entrada al blog, encara no hem terminat. Ens falta fer un examen de sintaxi i pronoms al que probablement podrem utilitzar les fotocopies i a més, el fet de no pujar entrada implica haver de seleccionar 10 de les nostres entrades fetes al llarg del curs i corregir-les. Aquesta setmana no ha sigut res estressant. El dimarts vam ser aproximadament 26 persones a classe per uns motius o per altres, i la veritat es que varem notar moltísim l’ausencia de 10 persones, que no són tantes, però ja no omplíem l’aula. Aquest dia, varem continuar corregint els exercicis del full de sintaxis i Ferran ens va repartir un full de pronoms. El dijous, com que ens faltava un exercici per a terminar el full de sintaxis, el varem fer. A continuació, varem copiar un quadre molt senzill amb els pronoms febles i Ferran els va estar explicant una mica. El divendres, la classe va estar centrada en explicar les funcions dels pronoms febles: - Substitució del subjecte- Substitució del complement directe- Substitució del complement indirecte- Substitució del complement de règim verbal- Substitució del complement del nom- Substitució del complement circumstancial- Substitució de l'atribut- Substitució del complement predicatiu

<span style="display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large; text-align: justify;">A més d'aquestes funcions, existeixen altres menys freqüents que no anem a estudiar perquè el seu valor és més col·loquial. També varem començar a vorer el full de combinació de pronoms febles i aprenguérem l'ordre de col·locació i que l'apòstrof sempre va tan a la dreta com siga possible, entre altres coses. <span style="display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: large; text-align: justify;"> Doncs açò ha sigut tot aquesta setmana. Com que aquesta es l’ultima entrada, l’acomiadament serà definitiu. Vull animar-vos a tots a que agafeu aquesta recta final amb forces. Ha sigut un plaer escriure cada setmana al portfoli perquè crec que valdrà la pena llegir això més endavant i recordar tots els bons moments viscuts a classe. Que passeu un bon estiu, companys.



= 12. Que passeu u n bon estiu! = Doncs això ha sigut tot. Al final el curs no ha estat gens mal i s'ha passat molt ràpid. La veritat és que he aprés coses que probablement amb un llibre no hauria aprés ja que amb aquest sistema he estat més atenta en classe i crec que tots hem participat molt més. Aquest curs m'ha ensenyat literatura, a perdre la vergonya davant dels meus companys, a debatir, les variants del català, a comentar textos tant en prosa com en vers, a ser més creativa, a fer mapes mentals, a cohesionar textos, els pronoms febles, moltes dades interesants sobre la nostra ciutat... A més, aquest sistema ens aportava confiança i jo crec que ha sigut gràcies a això pel que hem passat grans moments tots els companys. Espere que gaudiu tots d'aquest estiu, fins l'any que bé!