21A.13.GARCIA.MAY

Mayte García

toc

= Presentació personal =

Mayte Garcia, 17 anys, estudie a l'IES Joanot Martorell en la classe de Batxillerat 21 A, i aci vos presente el meu portfoli. Les meues expectatives en l'assignatura de valencià són aprendre correctamen a usar el valencià tant parlat com escrit, la seua ortografia per no cometre o cometre el més mínim error possible en les meues redaccions futures. Gràcies a les noves tecnologies hem aprés molt de co m fer treballs en línea, com compartir-los etc. Durant tot el curs no hem utilitzat llibre de text en ningun moment, ja que Toni ens ha facilitzat fulles, esquemes i lo que ha pogut per a que pugam estudiar. Acontinuació podeu vore les meues entrades al [|porfoli] de valencià durant aquest llarg pero divertit any de Primer de Batxillerat.

= [|La meua primera entrada al blog] =

Hola a tots, aquesta és la primera entrada que faig al bloc de valencià. A Toni de la Torre ja el coneixia de quan anava a tercer de l'ESO.

Els primers dies Toni ens va guiar i ens va parlar de com anirà la classe d'aquest curs. Ens va fer ampliar unes normes entre tota la clase i entre tots ajudar-li a redactar-les. El segon dia de classe, vam llegir un text i el vam resumir a classe, després ens donà uns poemes i vam fer uns exercicis orals. Ens vam posar en grups de quatre persones per treballar millor el poema i els exercicis, i va ser divertit i bastant entretingut.

L'altre dia, vam llegir un poema del llibre de Les veus del temps. Un poema de Ausiàs March. Que per a mi i per als meus companys de grup va ser un poc difícil d'entendre, ja que jo no enteniem el significat que tenien en comú el criat i el seu amo. Per a mi va ser un poc liós. No vam terminar de fer les activitats ja que va ser l'hora d'anar-se'n.

Espere que el pròxim dia de classe puguem fer mes activitats de poemes, perquè no vaig entendre bé el poema d'Ausiàs March.

COMENTARI: He triat aquesta entrada per a copiar-la al wiki per què va ser la meua primera entrada al bloc de valencià de totes, i em va semblar que podria possar-la com a record. Va ser de la primera setmana a classe, quan vam redactar les normes, que finalment no hem "respetat" o fet per què no calia.

= [|2 entrades en 1. Exposicions i exàmens.] =

Hola! Fa molt de temps que no passava per ací a comentar com ens ha anat la setmana, ja que hem tingut bastants exàmens i exposicions i treballs de lectura que m'han ocupat la majoria del temps.

Bó, esta semana ja fet l'examen dels poemes treballats a classe, Toni ens va repartir unes fulles on hi havien preguntes per el-laborar un text a casa. Vam respondre les preguntes i vam fer com un tipus de guió en classe en cinc minuts. Jo, no ho vaig acabar, però l'acabaré a casa, i aixó es el que vaig posar:

Instruccions per a redactar un text acadèmic.

Per a l'el-laboració d'un text tenim que tenir en compte alguns punts claus per fer un text adequat. Fet això, escomençaren les exposicions amb l'exposició de Jefferson i Henry. En la meva opinió, les exposicions varen ser o molt curtes o es que jo estic acostumada a fer exposicions mes llargues. Pero va estar molt be, a Jefferson se li notava que li costava parlar en valencià i Henry va fer l'exposició mes curta i es va passar de seguida. Vaig prendre uns apunts mentres que ells feien les exposicions, ja que ens vindran bastant be per a estudiar per a l'examen. Aquestos són els apunts:
 * El primer que teniu que fer es buscar models abans de preparar el tex i llegir textos que tinguen alguna relació amb el que aneu a escriure.
 * Apunteu idees més importants i redacta un esborrany abans de redactar el text final.
 * Durant la redacció en el text caldria que fereu pauses i rellegir el vostre text una o mes vegades.
 * Finalment fes una revisió i si tens alguna informació que redactar altra vegada fer-ho.

Contextualització: -Antecedents hisòrics -L'inici d'un Estat -Les grans conquestes

Les llengues Romàniques provenien del llatí. Els musulmans compartien cultura, llengua... Pere va conquistar València Mallorca.. -> C.Aragó. Pere es va quedar en València y Jaumen en les Illes Balears i en Aragó.

Açò es el que vaig apuntar-me de la expossició de Jefferson, no es massa, però alguna cosa és!!

Despres Henri va fer una altra expossició de L'extensió de la dinastia catalana, el compromis de Casp. No vaig a puntar massa per què va ser bastant curta, crec que a soles vaig apuntar el títol.

Als dies següents varen fer un grup una altra expossició que era la dels Poetes arabigovalencians. I en aquest tema si que vaig prendre notes de cada poeta:

Ibn Khafaja d'Alzira: Gran poeta andalusí Barreja l'amor i la vida.

Ibn Al-Abbar Poeta, historiador, diplomàtic polític... Nascut a València

Ibn-Al-Labbana de Dènia Nascut a Dènia i morí en Mallorca Màxim representant de la lirica àrab.

Al-Russafi de València Considerat un dels poetes mes patriòtics del regne de València.

Al dia següent ens tocava expossar a mi i a Beatrice, però jo no em trobava en condicions d'anar a classe i Bea treballava, aleshores hem canviat la data de l'expossició per al dimarts. El dia que jo vaig faltar. Toni va donar els exàmens que varem fer dels poemes, n'he tret un 8, però com tinc moltes faltes n'he tret un 7,5. No està mal per a ser el primer "tipus" d'examen de valencià, ja que fa anys em costava molt parlar i escriure en valencià, i ara crec que ho porte bastant be. Ara estem ja preparat el treball que ens toca a mi i a Bea per expossar.

I el dijòus varem estar parlat de uns fulls que Toni ens va donar a classe, sobre l'adequació en els textos, del tipus de textos, els àmbits d'us, els canals i el gènere textual. I teniem uns exercicis per fer manats per el profe bastant sencills. I a la classe del divendres no vaig anar per problemes mèdics.

I tot açò és el que hem fet durant aquestes dos setmanes en la classe de valencià, a part de parlar i parlar a classe.

Espere que tingueu un bon cap de setmana, o el que en queda d'ell!!

COMENTARI: Aquesta segona entrada, la vaig elegir per què em va parèixer interessant això dels poetes aravigovalencians i de la adequació. Vam tindre que fer un esquema o com simplificar les normes que havia per què foren mes sencilles i mes curtes.

= [|Set i mig en el meu examen dels poemes.] =

Vaig a compratir amb vosaltres el meu examen dels poemes,

Els poemes que hem llegit a classe són: El viatje de les mans, La Comptesa de dia, La balada, Ausiàs March LXVIII, L'espill i La balada de la garsa i l'esmerla. Tots es basen en l'amor.


 * 1) El viatge de les mans vam comentar a classe que tenia una semblança al poema de "Tiranr lo blanc" i als "cantars de la biblia". En el contingut del poema, el poeta en aquest cas, descriu una aproximació de dos persones enamorades i que volien embriagar-se en la sexualitat, el poema és ple de metàfores, els vers que mes m'ha agradat ha sigut "I com eren bonics, el diàleg i les confessions", m'ha agradat per què estaven els dos asoles i el diàleg i les confessiones els invadïen. I el poema el podia caracteritzar amb els adjectius com dolcissim, eròtic i apassionant.
 * 2) El poema de "La comptesa de dia",és un poema on parla una dona al seu amor, que és el seu amant, i aquest l'ha malferit, en aquest cas em recorda a una canço que es la de Adele "Someone like you", on Adele expressa amor per el seu home, però ell l'abandonà. En el poema es veu que deien que estaven junts i per la meua opinió son sentiments reals, ja que en aquella època i ara por passar-te el mateix. Una observació en què ens vàrem adonar, és que en l'última estrofa, anvia de persona, canvia de tercera a segona persona i també les dormes i les persones de tots els vers continguts en aquesta estrofa.
 * 3) El tercer poema és el de "La Balada" on en el poema l'home s'enamora, però no és correspost per eixe amor, fins i tot, l'home enamorat desitja morir si la seua amada no el mira. En aquest poema predomina el català i l'occità. I a mi personalment em recorda a un llibre que ens acabem de llegir per a l'assignatura de castellà, que es "La Celestina" on conta una història on l'amor de Calisto no es correspost a l'amor de Melibea.
 * 4) En el quart poema és de l'autor Ausiàs March - LXVIII. Ausiàs March descriu les actituts infantils del seu criat i immadur que té pel seu amo. El criat només volia un poquet d'amor de part del seu amo. Després descriu l'amos madur que té amb la seua amada. El xiquet està a la recerca de l'amor en el costat de l'amo i l'abandona. El xiquet li dona al poema un caràcter de fidelitat i de puresa.
 * 5) En el quint poema, L'espill, és una novel-la cantada, conté diàlegs, descricions i narracions. El topic d'aquest poema és la dóna de la humanitat criticada i l'atac a la dóna en els seus defectes i vicis. L'home es casà amb ella per l'interés, i volia encontrar la manera d'estimar-la. En el poema de L'espill l'autor es posa en un "jo líric" molt criticador i critica a la dona dient que tenia pels i que punxava, i criticant el seu aspecte, parlava molt mal, falta d'higiene i que es pissava en el llit. El que no m'ha agradat d'aquest poema ha sigut els defectes que expossa l'home de la seua dóna, jo caracteritzaria a l'home del poema com un misògin. El poema en si es caracteritza on hi ha "amor" però hi ha molta repugnància, odi i menyspreu.
 * 6) En el sisé poema "La Balada de la garsa i l'esmerla" Hi existèix una personificació a l'hora de presentar als personatges personificats en aus. Ell es personifica en una esmerla, i a la dona la personifica en una garsa. El poema tracta que ell, l'esmerla està enamorat de la doma, en aquest cas la garsa, i ella no li correspon. En la primera part del poema presenten als personatges en les personificacions i en la segona part del poema, ja identificats, l'esmerla expossa tots els seus sentiments i reclama a la garsa, una mirada abans que ell mora.


 * La relació que exiteix entre els poemes es de l'amor, dins de l'amor hi ha uns altres aspectes com l'amor amb repugnància, l'amor traït, l'amor desmesurat, i altres dos poemes que son poemes d'amor no correspost. Els podem relacionar en canciocs d'amor de l'actualitat. Alguns poemes els relacione en un llibre que em vaig llegir fa temps que era "Querido John" de tot tipus d'amors.


 * Per finalitzar aquest comentari vull afegir la meua opinió sobre els poemes. En el primer poema el que més m'ha agradat es l'amor desmesurat que té l'home i aço de que volien embriagar-se els dos junts. I el poema que menys m'ha agradat ha sigut el de L'espill, ja que soc una dona i ami no m'agrada que trauen els meus defectes.

COMENTARI: La meua tercera entrada al wiki es sobre un comentari de text que vaig fer tipus d'examen a on Toni ens va possar un poema i teniem que analitzarlo i fer un comentari d'ell. M'ha cridat l'atenció i per això l'he possat, a part per què vaig traure un set i mig de nota, i em vaig alegrar molt, per que no esperava una nota tal alta com eixa.

= [|Exposició trobadoresca] =

Hola a tots, aqui vos deixe el meu treball de l'exposició, l'he escrit per que no em deixa pujar-lo com a document pdf o word. Bon cap de setmana a tots!

Els Trobadors: La poesía trobadoresca es manifiesta sobretot en els segles XII i XIII en el territori que comprèn Occitània, Catalunya ni el nord d'Itàlia, ni s'escriu en una llengua provençal, tambe anomenada occità. Hi ha pocs casos de trobadors que eren dones que s'anomenaven trobairitz, que sempre procedien de la noblesa. Evidentment, per alguns trobadors la seua tasca literària, era simplemen un ornament de la seua personalitat, de vegades una arma política, en canvi per a altres era una professió de la qual vivien. El trobador treballava molt lentament, no solia fer normalment mes de deu poemes a l'any, es a dir, més o menys el que en l'actualitat és la producció de cançons d'un grup musical. Alguns trovadors de l'època n'havien estudiat el trivi, que comprenia gramàtica, lògica i retòrica, i el quadrivi que era aritmètica, geometria, música i astronomia. Ademes tenien coneiximents dels tractats de poètica llatins i de composicions musicals.

Un dels trobadors catalans mès importants de l'època va ser Guerau de Carbrerà. Fou un vescompte de Girona i Urgell. Va escriure un poema bastant llarg anomenatEnsenhanem que cap als anys 60 va tindre una gran importància ja que contenia un conjunt de poemes que eren notícies sobre els joglars i sobre tot del panorama literari que es coneix a Catalunya com no ho ha fet cap altre document de l'època. El poema consta de 216 versos, els 24 primers versos tracten d'activitats dels joglars; la resta assenyalen aquells temes literaris que els joglars haurien de conèixer i transmetre:


 * Matèria de Bretanya
 * Matèria clàssica (Grecollatina)
 * Cançons de gesta
 * Composicions de diversos trobadors.

Les trobairitz.

Les trobairitz van ser poetes occitanes del segle XII. Les trobairits eren dones que cantaven l'amor que sentien pels seus amants amb cortesia.

A l'edat mitjana es desenvolupa a l'interior dels castells una cultura de música, poesia i joc que esdevé especialment rica a Occitània. Aquell territori descatà per un bon nombre de trobadors, que com en altres indrets, feien composicions poeticomusicals en què l'amor era el tema central dels poemes. Un bon nombre de poetesses occitanes d'aquell segle, que eren conegudes com a trobairitz, han deixat poesies amoroses.

L'amor cortés naix als castells occitans al segle XII, expressa una relació totalment nova entre la dona i l'home. L'amor cortés naix en un ambiet aristocràtic ni va lligat a una mentalitat de classe alta. La majoria de trobadors eren membres de la noblesa, així com les dames i cavallers a qui canten. Altres grups socials van tendir a imitar els costums de la classe dominant. La dona cantada ni estimada pel poeta cortés és una dona noble, casada amb un senyor noble. El fet de que esté casada no atura l'amant ni per això l'amor cortés normalment es un amor adulter. Les trobairits, tambe cantaven als cavallers i als trobadors. L'amor no era molt freqüent en els matrimonis nobles ja que es casaven per motius o interessos polítics o militar de la seua familia.

Una poetessa bastan importat es la Comptessa de Dia, que hem treballat a classe durant un parell de dies.

La Comptessa de Dia.

El seu nom real era Beatriu de Dia, fou una trovadora occitana de la quan n'han previngut alguns poemes, pero de la seva vide s'en sap molt poc. Fou filla del compte Isoard II de Dia una ciutat sobre el riu Drome en el comtat de Provença. I fou esposa de Guillem de Potiers.

COMENTARI: L'exposició trobadoresca es una de les meues entrades favorites de la primera avaluació, ja que vaig ser jo la que va expossar aquest tema davant de la meua classe. Era un tópic molt entretingut sobre les dones que escribien en aquella època els poemes.

= [|Blandín de Cornualla] =

Bon dia a tots! Aci vos deixe el meu comentari del text de "Blandin de Cornualla".

L'autor d'aquesta história es anònim. En referència al tema, seria "L'aventura del desencantament de la donzella" El text tracta d'una donzella que està encantada,morat d'ella vol desent. Un donzellet enamorat d'ella vol desencantar-la d'aquell somni, i el germà d'aquesta li diu que vaja a per un ocell que és el Blanc Astor, que el trobarà en la tercera porta d'una torre. En la primera porta es trobarà amb una serp, en la segona porta un drac, i en la tercera un sarraí al qual tindrà que llevar-li un dent per a que puga morir. El donzellet va anar a la torre, on ja estava dins es va trobar amb la serp, el donzellet va atacar a la serp clavant-lila llaça per la boca i aquesta es va enroscar en Blandín, però va poder allunyar-se d'ella. Va entrar per la segona porta, i es va trobar en el drac que estava mig adormit, i sigilosament va intentar pasar al costat d'ell pero de sobte es va despertar i va tindre que lliutar en ell, Blandín li va clavar la llança justament en el cor, però el drac no va morir, va tindre que traure la seua espasa i lluitar fins que el drac es va quedar malferit i va caure a terra. Va entrar a la tercera porta li va traure al sarraí els denst, i agafà el Blanc Astor. Quan Blandín tornà, el drac estava despert altra vegada, i va tindre que lliutar amb ell, ferint-lo fins que va morir. Blandín va anar al castell, i anà a la cambra de la donzella encantada, li agafà de la mà i li va col-locar tota plana sobre l'astor. I la donzella va tornar a la vida.

En quant a expressions no destaque ninguna d'aquesta història. Respercte de l'autor i els destinataris me'ls imagine d'una època medieval. Aquest text el relacione amb la pel-licula "La Bella Durmiente", per què també es una donzella que estava dormida i tenia que anar un princep a despertar-la però amb un bes d'amor.

COMENTARI: Un altre comentari de text que he afegit al wiki. Lo meu son els comentaris je,je!!! Aquest comentari, es d'un poema de Blandín de Cornualla que vam fer a classe uns quants pareguts del mateix autor. Em va cridar molt l'ateció, com he dit en l'entrada per què em semblava a "La Bella Durmiente" la pel-licula disney, i em va recordar a la meua infància.

= [|La vida és comptada.] =

Hola a tots!! Com tots els divendres estic aci per a comentar-vos com m'ha anat la setmana.

Aquesta setmana ha sigut bastant curta, ja que no hem tingut moltes classes.

El dimarts, només entrar a classe de valencià, Toni ens va lliurar una fulla on ens explicava la progressió temàtica.

Hi ha diversos tipus de progessións temàtiques.

A) Progressió lineal es quan coneixem el tema (T) i el rema (R) es la part que no coneixem del tema. Aquest esquema seria; Tema 1 -> R1 (T2)/ T2-> R2 (T3)/ T3 -> R3

Es on es pot repetir el rema mijançant diversos procediments de la cohesió. per exemple amb sinónims, prinoms personals, demostratius... Aquest tipus de progressió es apte per a fer fragments breus. S'adapt be als textos descriptius i als explicatius que presenten un procés evolutiu.

B) Progressió de tema constant es quan aporta informació sempre nova sobre un mateix tema. Aquest esquema seria; Tema 1 -> Rema1, rema2, rema3...

El tema es troba elidit perquè no hi ha confusió possible en la seua correcta interpretació. Aquest tipus de progressió temàtica és el més utilitzat i permet fragments mes llargs.

C) Progressió de temes derivats la informació es presenta classificada en temes que deriven d'un hipertema. A partir d'aquest hipertema es formen diferents remes. Aquest esquema seria: Hipertema: Tema1 -> R1/T2 -> R2/T3 -> R3

S'utilitza molt en els textos descriptius i explicatius.

D) Progressió complexa, es una mescla de tots els tipus de progressións dits avans.

Toni ens va manar uns exercicis a fer a casa de les progressións temàtiques, de a quin tipus de progressións temàtiques corresponen unes oracions i un altre exercici èr a indicar el tipues de progressio temàtica en el textos per a corregir la setmana que ve.

El dijous 14 dia de San Valentín no vàm tindre classe, perquè teniem xarrada de la sexualitat, i aquell mateix dia teniem el simulacre del control de valencià dels autors de noveles de cavalleries, però el vàrem canviar de dia.

Hui, divendres 15, hem fet el simulacre del control, finalment Toni ens ha dit les respostes per a que las corregirem i ens contàrem els punts. Finalment ens ha donat un poema de Joan Salvat-Papasseit Mester d'amor del dia de San Valentin, i diu així:

Si en saps el plaer no estalviïs el bes que el goig d'amar no comporta mesura. Deixa't besar, i tu besa després que és sempre als llavis que l'amor perdura. No besis, no, com l'esclau i el creient, mes com vianant a la font regalada. Deixa't besar -sacrifici fervent- com més roent més fidel la besada. ¿Què hauries fet si mories abans sense altre fruit que l'oreig en ta galta? Deixa't besar, i en el pit, a les mans, amant o amada -la copa ben alta. Quan besis, beu, curi el veire el temor: besa en el coll, la més bella contornada. Deixa't besar i si et quedava enyor, besa de nou, que la vida es comptada



Per finalitzar, Toni ens ha lliurat una fitxa de la coherència i l'estructura del tema per a llegir per al dijous. Espere que tots tingau un bont cap de setmana!

MUAKS!!!

COMENTARI: Primer que tot, lo que més m'agrada d'esta entrada és el poema de San Valentin que ens va donar Toni després de fer un examen. Era molt bonic.

= [|Comentari de text] =

"Curia i Festa arriben a un monestir de monges" (Pag 197-199) Aquesta història és cavalleresca èpica del segle XV, escrita en català. Narra les aventures de armes i els infortunis del seu protagonista Curia, en el marc d'una trama amorosa per la gelosia de Güelfa. El seu autor, plenament és conscient del seu paper novel-lista amb materials molt literaris, històrics o legendàris, que ens oferix una notable personalitat fantàstica i realista novel-la, adaptada als gustos culturals del moment. La novel-la ha arribat fins a les nostres mans per un manuscrit que fou trobat a finals del segle XIX.

El gènere literari d'aquest text es narratiu històric i és una novel-la cavalleresca., el tema d'aquest llibre és "L'estada de Curial i Festa en un convent".

En els primers esdeveniments, Curial i Festa arriven a un monestir on està ple de monges i els donen de menjar. Les monges li vàren preguntar si Festa era la seua muller però no ho era. Després de sopar, els varenn assignar una cambra per a dormir, Festa ja havia dormit vàries vegades amb curial i no li importaria fer-ho una altra vegada. Quan es varen possar a parlar al vespre, totes les monges estaven al voltant de Curial jugant a molts jocs diferents. La priora només feia captar l'atenciño de Curial. Totes reien per comentaris fets per les monges, però Festa no. Festa sentia els comentaris i reverències que no li agradaven i es va burlar d'elles dient "en nom de Dèu, que siga vostre el cavaller; jo is en done la meua part. Peró no tardarà en fer-vos mal goig". Festa confiava que aquelles monges prodrien barallar-e per vore qui es quedaria en la nit amb ell.



A l'hora de trobar mots o expressions hi he trobat al llarg de la meua lectura una expressió molt comuna en els llibres antics que es "En nom de Dèu", pero no se que significat li donarien.

M'imagine l'autor com un home d'època de l'edat mitjana.

El tex el relacione amb l'actualitat amb que si les monges que estàn de clausura, reben un home guapo en un monestir i parle amb ell, jo personalment pense que s'enamorarien o els agradaria i farien lo possible per dormir en ell.

COMENTARI: I aci ve un altre comentari de text!!!! Aquest comentari de text es de una història o de una part d'una història que es diu "Curial i Festa arriben a un monestir", que esta en el nostre llibre de "Les veus del temps". Vam fer a classe aquest comentari, com a examen, però ara no recorde quina nota vaig traure, supose que seria bona je,je.

= [|TIRANT LO BLANC] =

Tirant lo Blanc. Capítol 2. "Llavors sabé que per ella es feia la festa"

Tirant sentia amor per la princessa quan la tenia davant i no s'atrevia a parlar-li. El cor de la princesa es donà conter del que Tirant sentia per ella. La princessa va demanar que cridaren a Tirant, i aquest va acudir a palau com va manar la princessa amb Diafebus. La princessa va dir que el va cridar per donar-li un consell, i era que quan estiguera amb el duc de Macedònia, i durant la guerra que es guardara d'ell. La princessa el va mostar el seu palau. Tirant i Diafebus es varen assombrar molt del tresos que posseïen l'emperados i la princessa a palau.

Al matí següent, Trant va anar a missa, i l'emperador li va dir que ja podia partir cap a Xipre, però la princessa veient que Tiran s'anava, el va cridar i li va dir que es quedara i que per favor s'anara despres de dinar, per què volia parlar en ell. Tirant, li va comprar un espill a la princessa i s'el va amagar. Quan va arrivar la nit, l'emperador va cridar als seus ministers per a dansar, i Tirant es va retirar i anà on estava la princessa per a parlar en ella. La princessa li va dir que li tenia molta compassió i que si podia fer alguna cosa per ell ho faria sense problemes. Tirant li diu que lo que te es mal d'amor, i la senyora li diu que si ella pot ajudar-li, l'ajudarà en tot el que puga, i aquest li dona el espill i li diu que a la dona que ama esta en l'espill. La princessa es retira i es du l'espill i mira l'espill i només es veu ella mateixa reflectida. I de sobte varen arribar la Viuda Reposada i Estefania, i van trobar a la princessa molt alegre amb l'espill en la mà. La princessa conta el que havia passat i la Viuda Reposada començà a dir que què pensarien si la veuen amb un estranger, servidor del seu pare? Que mes li valdria morir o no haver eixit del ventre de la seua mare. Quan va terminar aquesta de parlar i es va retirar, Estefania li va sir que no feia falta que es congoixara tant. I li diu que hi ha tres tipus d'amor, el profitós, viciós i el virtuós. Quan la princessa va escoltar a Estefania, li va passar gran part de la malenconia que sentia.

Al dia següent, Tirant li va dir a Diafebus que fora a palau i que parlara amb la princessa sobre lo de l'espill. Quan va acabar la missa, Diafebus va parlar en la princessa i aquesta li va prefuntar per Tirant.

Quan ja havien dinat, Tirant va intuïr que l'emperador havia d'estar dormint i ell i Diafebus varen anar a palau. La princessa va eixir de la seua cambra a saludar a Tirant i a Diafebus, però no va possar molt bona cara. Ella es va comportar aixina per que pensava que quan la gent sàpia que la filla de l'emperador estava enamorada del capità del seu pare....Va entrar a la cambra, pero Tirant l'agafà i li suplica que l'escoltara. I aquest li va dir: que estàva plenament enamorat d'ella, i que aixina agenillat com estaba li demanava que les seues àngeliques mans li volgueren vestir la mortalla. Es va alçar i es va anar, la princessa va demanar a Estefania que fora darrere de Tirant. Quan Estefania va parlar amb Tirant li va dir que tornara amb la princessa, i al vore que Estefania no tornava va manar a una altra donzella a que fora a Tirant, i li va pregar que tornara, i va ser l'home mes feliç del món.

Una vegada ja tots reunits amb l'emperador, Tirant va escoltar que Carmesina anava a ser enviada a Hongria per la seua seguretat, pero aquesta es negà. L'endemà de matí, l'emperador mirava per la finestra a tot l'exèrcit marxar, cridà a Tirant i li diguè: que abans de la suea partida, que li donava moltes gràcies. La princessa li va preguntar que volia d'ella, que estava disposta a donar-se'l. I li va demanar la seua camisa, ja que era la cosa que mes proper estava d'ella. I aquesta se la va donar. Tirant va marxar, la princessa mirant-li sense llevar un ull fins que va desaparèixer en l'horitzó.



Carta d'amor de Tirant a Carmesina.

Estimada Princessa meua, mai m'ovlidare dels teus ulls marrons que em miraven quan marxava, marxava en el meu exèrcit. No voldria asustar-te dien-te que et trobe en falta. Cada nit els olors de les margarides que entren per la finestra em recorda a l'lor dels teus sedossos cabells. Cada vegada que mire a l'horitzó, cada vegada que veig al sol possar-se al cél, pense que ja em queda menys per a voret, que l'alba m'acompanya i l'esperança amiga meua em diu que encara el teu cor segueix pensant en mi.

No trobe una paraula per a descriure tot el que senc per tú, ni trobe una imatge en el meu cap per vore com serà la nostra trobada. Et pressionaré tant fort contra el meu pit, que et passaré el meu cor, et miraré tant, que els ulls plorarán de no tancarse mai, et tocaré tant, que les meues mans es quedarán sense tacte, per tú, per tú jo perd els sentits que fan que tinga vida, jo per tú perd la meua vida.

T'estime, Tirant.

COMENTARI: Aquesta sense dubte la que més estima li tinc. Es unes de les entrades que més m'agrada, per la història de Tirant, i per el treball que vaig fer, que no em va costar molt i que vaig gaudir com una xiqueta, ja que m'agrada molt inventar històries i cartes d'amor, (també, en eixa època estava inspirada, per què ara em pose a fer una carta d'amor i l'unic que m'eix es bobades...). Em vaig sorprendre quan la tindre que copiar i pegar en el wiki per què no recordava que vaig escriure carta tan bonica, i em vaig impressionar que li vaig fer una foto i la vaig muntar al twitter.

=Tornem de pasqua!=

Hola a tots! Com a anat estes pasqües? Heu menjat mones de pasqua, empinat el catxirulo i vos han esclafat l'ou? Espere que si, je je je.

Tornem de vacançes, i com no, massa xarradors per a les classes.

El dimarts va ser un dia molt llarg, ja que fou el primer de la tercera avaluació. Vam estar comentant sobre les fitxes de les oracions que teniem per a fer la sintaxis, sobre el llibre de terra baixa i corregint les oracions de la fitxa. En aquest tema de les oracions subordinades, coordinades, substantives, adjectives i tot aixo jo vaig prou perduda, pero crec que m'agarraré pronte..O aixo espere.

Ahir, dijous, vam estar corregint les oracions que faltaven per corregir en la fitxa de sintaxis, i hui, Toni ens ha lliurat una nova fitxa i l'hem feta a classe els exercicis 2 i 3 per què els demes no donava temps. 

A tot aixo, el dimarts tenim l'examen de Terra Baixa, espere que no siga prou complicat per què es un llibre difícil de llegir.

Muaks. :**

COMENTARI: He triat esta entrada per què Pasqües em du molts records del meu viatje a Gandia, llegint-me el llibre de Terra Baixa. Eixe dia va ser el començament de la tercera i curta avaluació, que s'ha passat molt ràpid!

=Estellés i els seus poemes.=

El dia que no vam fer classe, vam anar al saló d'actes i vam fer una activitat que ens va agradar prou.

Vam anar al saló d'actes per a recitar uns poemes d'Estellés, un autor que ja va morir. Van vindre dos senyors com a organitzadors de la "xarrada" o activitat i ens vam possar a llegir els poemes que dies anterior haviem triat per a llegir eixe dia en públic.

La activitat es va fer massa curta per a mi, només dues persones varen llegir dues voltes, i a mi m'haguera agradat llegir una segona volta algun altre poema. Tots els poemes van estar prou be llegits en public, però sempre estaven els nervis presents i ens jugaven una mala pasada.

Els dies següents vam continuar en aixo de la traducció de les oracions amb nexes i conectors al castellà.

COMENTARI: Unes de les activitats més interessants al llarg del curs ha sigut la recitació de poemes a la sala de actes de l'institut en honor a Vicent Estellés. Va ser un xicoteta xarrada i una llegida dels poemes molt sencilla, o a on més d'un alumne va llegir dos poemes. A mi, personalment, m'hauria agradat llegit també més d'un, però no hi va quedar temps per fer-ho.

=Les classes de Valencià.=

Bon dia a tots!

Hui no fa un dia molt asolellat, pero això estic aci per a comentar les dues setmanes que hem tingut en classe de valencià.

El dijous dia dos de maig vam estar escoltant els comentaris dels fragments del llibre de lectura que vam fer dies anteriors a classe; el divendres Toni ens va donar un full de les entrades nostres al bloc per a que ens fixàrem en el mal us dels conectors. També vam estar vegent el recitamen de poemes de la nostra classe quan vam fer l'activitat d'Estellés.

I durant esta setmana, entre vagues i un dia que vaig faltar jo a classe, només he donat una classe de valencià; el divendres dia 10 vam estar corregint entrades del bloc, i una de tantes que havia era meua, no tenia moltes faltes, pero es pot millorar.

Toni va começar a explicar la fulla de darrere els procediments de cohesió (ordenar, relacionar i distribuir la informació). La setmana que ve aprofunditzarem més en aquest tema i Toni continuarà explicant.

Bon cap de setmana a tots!

COMENTARI: Aquesta entrada es una de les més curtes i menys el-laborades, ja que vaig faltar a classe molts dies per què he d'anar a una acadèmia y no em dona temps agarrar el bus a temps. Però em vaig posar al dia com vaig poder i amb rapidessa.

=Fi de curs, últims examens, nervis...=

Hola i bon cap de setmana a tots!

Hui estic aci comentant com ha anat estes setmanes que no m'heu tingunt per aci comentant com de normal. He estat un poquet ocupada, llegint, estudiant, fent deures, i moltes coses que m'han ocupat tems i han fet que m'olvidara del bloc.

Estes setmanes en valencià e faltat a una gran quantitat de classes, però m'he incorporat lo abans possible per estar al mateix ritme que els meus company a classe. Durant estes setmanes hem estat donant la cohesió, oracions, textos per a corregir les faltes d'ortografia i gramàtica i els signes de puntuació durant esta última setmana.

Ahir vam fer un simulacre d'examen, va estar fàcil pero difícil perquè jo no me'l havia mirat, i encara em queden unes fulles que he d'imprimir per a estudiar esta setmana, que a finals d'esta setmana tenim l'examen.

L'examen d'ahir consistia en 10 preguntes, la primera era de dir quina funció sintàctica tenien les oracions subordinades escrites, el segon exercici era de fer una oració amb uns connectors subordinars adverbials, el tercer era de dir de quin tipus d'oració es tractava. El quart exercici de reconstruïr les oracions de relatius que estàven mal fetes. El quint era de traduïr una oració del castellà amb conectors i pasar-la al valencià amb els connectors adequats en cada oració. El sisé era de possar els signes de puntuació en un fragment d'una novel-la, el seté de explicar el valor anafòrid de les paraules subratllades com "l', lo, aquest, infert", el huité era de saber quin tipus de relació de cohesió lèxica tenien les parelles de paraules, i com a ultim el nové, era de reduir les frases sintàcticamen amb la condensació informativa que era la nominalització.

També hem fet la pràctica del wiki de valencià, on tenim que posar les entrades que més ens agraden d'aci del bloc de valencià. Jo, ja tinc pràctica en això del wiki, i m'he possat a fer-ho lo antes possible per a poder tindre temps i per a que Toni em diga si el tinc bé o si he de canviar algunes coses, o corregir-me'l. Ja podeu visitar el mue wiki aci, encara que queden 3 entrades per completar-lo!!

I això es lo que hem fet durant la setmana que no he estat comentant per aci, espere que tingau un bon cap de setmana estudiant i repassant per als últims exàmens, que tenim que donar-ho tot!! Un abraç.

COMENTARI: Bo...Aquesta es la meua última entrada al bloc de valencià abans del examen...Ha sigut unes dos setmanes molt dures per a nosaltres, molt que estudiar moltes matèries i molts conceptes que memoritzar. La pràctica i la creació d'un wiki sobre els treballs de valenciá m'agradat molt.

= Per a concluir aquest curs... =

Per a concluir amb aquest treball del wiki he de dir que he aprofitat les classes de valencià al màxim i com he pogut, m'he administrat tot lo be que he pogut i espere que això es valore dins de la meua nota. El fet de escriure en un bloc durant totes les setmanes ens feia que estiguerem atents a l'assignatura de valencià i no la deixàrem apartada.

L'el-laboració d'un wiki personal amb tots els treballs de tot el curs, les nostres idees i dels nostres coneixements ha sigut molt bona idea de fer. Espere que l'any que ve pugam continuar escribint en un bloc de d'alguna assignatura. A més, escriure en un bloc ens fa independents dels llibres i ens fa sentir-nos mes interactius amb això de l'Internet.

Com he dit abans espere tindre l'any que ve un bloc a on escriga totes les setmanes, espere que vos paseu i feu una miradeta!

Maite Garcia.