21C.28

=** CURS PLE D'EMOCIONS. **=
 * toc **


 * And **** rea Ribas i Moreno, 21C **[[image:194.jpg width="160" height="252"]]

Aquest curs ha sigut molt emocionant, hi ha hagut moltes coses noves. Al principi del curs el meu nivell de valencià era bastant bo, per que des de que soc xicoteta ho parle , però puc dir que encara que ja sabia parlar-lo bé ara el parle amb mes fluïdesa. També vaig tindre moltes dubtes, una d’elles al principi sobre com utilitzar el bloc i el wiki , ara que ja hem acabat puc dir amb la boca molt oberta que si se utilitzar aquestes noves tecnologies , i a mes m’han ajudat a fer mes fàcil aquest curs i sobre totes les coses ara se redactar i escriure valencià millor. = TREBALL CREATIU(TERRA BAIXA)= =  =

 Fem aquesta entrada per a presentar el nostre treball creatiu sobre el llibre d'Ànguel Guimerà. Es tracta d'un videolit.

En el treball, comptem i repassem la història entre els tres personatges principals, (Marta, Sebastià i Manelic) encara que també l'hem modificat.

Cada un de nosaltres ha interpretat als personatges de la manera següent:



El que més ens ha costat, ha sigut poder coordinar les nostres veus, amb el moviment del titella i amb la música, però després de diversos intents per a cada escena, ho aconseguim. També ens ha costat pensar la idea, com fer exactament el video...etc, però açò és normal que coste, ja que es tracta d'un treball creatiu.

Vos deixem amb el vídeo, esperem que vos agrade a tots: ( EL VIDEO ES TROBA AL PORTFOLI, NO EL HE POGUT PUJAR)

=SETMANA DE POESSIA=

Aquesta setmana ha sigut una mica especial ja que el dijous varem fer un recital de poemes de Vicent Andrés Estellés.

El dimarts varem dedicar quasi tota la classe a preparar els poem es de Vicent Andrés Estellés, els quals havíem de llegir el pròxim dijous al saló d’actes. Ferran ens va repartir als voluntaris els poemes corresponents. A més els va llegir per a que vérem com era l’entonació, si teníem algun dubte o no enteníem alguna cosa. Em v a tocar el poema // ‘**’Testament mural ‘’** // personalment em va agradar molt. Per acabar la sessió, varem repartir els exàmens de // Terra baixa. //

El dijous va ser el dia del recital d’Estellés, ens varem juntar amb la classe de bachillerat 21A. Varem llegir per ordre els poemes que ens havien assignat a cadascú, després per acabar podíem agafar altres poemes i llegir-los espontàniament.



El divendres ,Ferran va començar la classe felicitant als voluntaris que varen llegir l’anterior dia. Seguidament tornà a repartir els exàmens de //Terra baixa.// Varem fer un xicotet debat sobre el tema de l’obra ja que molta gent tenia opinions diferents. A més per acabar Ferran ens va dir els símbols que es trobaven com eren : Un era la metàfora del llop que era Sebastià i l’ovella que simbolitzava a Marta, Manelic matava als llops per protegir a les ovelles. El segon era, els diners tacats de sang , amb això entenem que els diners a soles porten a la lluita i la avarícia. I l’últim feia referència a l’aigua dolça, es a dir l’aigua que es troba a terra alta , i l’aigua salada , que fa referència a terra baixa. Les dues aigües finalment se junten, com va passar amb Manelic i Marta.

=ACTIVITAT 2 DEL TIRANT=

https://docs.google.com/document/d/1RP9_aJIxr14Gny38CC25Tv7iiVvJ26eZ9oI8upBOScs/edit

=QUI POT AMAGAR EL FOC PERQUÈ DE LA SEUA GRAN FLAMA NO ISCA FUM?=

Aquest capítol comença amb les continues lluites navals de Tirant amb els seus enemics. El gran Caramany, va veure que la seua batalla estava perduda i va llançar totes les coses valuoses que tenia incloent la seua filla al mar. En la nau soles en quedaven ell i el sobirà de l’Índia. Tirant no els va voler matar i se’ls va emportar a Constantinoble, quan l’emperador es va assabentar ,es va posar molt content. Com que Tirant estava nafrat els metges el recomanaren descansar, mentrestant en la batalla entre cristians i turcs , els cristians tiraven en falta a Tirant, per això aquestos escrigueren una carta per a que tornara. Quan Carmesina es trobava a la seua cambra es va desmaiar per el gran amor que sentia per Tirant, la seua mare va cridar i prompte apareixeren l’emperador i els metges. Tirant va anar a vore que ocorria i es troba a la princesa malalta en el llit, aquesta li va dir que el causant del seu dolor es l’amor que sent per ell ,a més li va dir : //**‘’Qui pot amagar el foc perquè de la seua gran flama no isca fum?’’ **// El que Carmesina vol dir en aquesta frase , es que es molt difícil amagar l’amor que senten ambdós. Però si l’emperador el descobreix, ambdós es lamentaran ja que seran castigats i mai no podran vores

=ANSELM TURMEDA : LA DISPUTA DE L'ASE=

** 1.Qui és l’autor del fragment llegit: ** L’autor d’aquest fragment es //Anselm Turmeda//, va nàixer a Mallorca i ingressà en l’ordre dels franciscans. Estudià en diverses universitats, cap als 35 anys es trasllada a Tunis on abraça la religió musulmana , va escriure en català i àrab. En la seua obra en prosa predomina el to irònic amb una finalitat moralitzant. Podem relacionar-lo amb la **//Disputa de l’ase//**, aquesta obra planteja un debat sobre la superioritat de l'espècie humana sobre els animals, la qual protagonitzen el propi fra Anselm i un ase, defensors, respectivament, d'una i d'altra tesi.

** 2.Quin és el gènere literari i el tema: ** El gènere literari és narratiu, aquest fragment te com a tema que els humans no poden resistir pecar ni tindre enveja, ni tan sols els religiosos.

** 3.Principals esdeveniments relatats: ** Aquesta història te lloc en un poble anomenat Falset, a Tarragona tracta de dos framenors i dos frares predicadors que anaren a predicar un el dia de Nadal i l'altre l'endemà. Després de la predicació, el comte per agrair-los la seua actuació, els concedeix el desig que demanen,amb l'única condició que primer demane el frare predicador i després ho faça el framenor.El primer pensa que si demana primer i després ho fa el framenor, aquest demanarà coses millors que les que ell haja demanat i la seua cobdícia no la podrà resistir. Així que demana al comte que li concedisca el doble del que demane el framenor. Aquest, en veure el que fa el frare predicador, demana dues-centes bones bastonades amb la qual cosa, la cobdícia del frare predicador el porta a rebre'n quatre-centes.
 * //Del sisé i seté pecats mortals, que són enveja i peresa.//**

 ** 4.Destaca alguns mots i expressions del registre culte, literari. Comenta l’estil: ** L’estil d’aquest fragment es senzill, amb un vocabulari fàcil de comprendre , alguns mots utilitzats son : //Framenor:// ‘ frare de l’ordre de Sant Francesc’ //Caperó:// ’caputxa’ //Cobejança ://’cobdícia’.

** 5.Com t’imagines l’autor: ** M’imagine a l’autor con un home religiós, que sap que tots els humans son incapaços de no pecar. Encara que aquest pensarà que el humà es superior als animals, una part d’ell pensava que els humans no eren perfectes , per això va escriure aquest diàleg amb un ase.

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">** 6.Relaciona’l amb textos: ** Aquest fragment es pot relacionar perfectament amb la nostra societat plena de cobdícia.Actualment segueix havent gent que no suporta que un altre el supere o tinga més que ell mateix i fa tot el possible perquè així no siga. Per que hui en dia hi ha gent que te molta enveja i no soles vol tindre mes que l’altre si no que l’altre no tinga res. <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> =<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> = =** LES 4 CRÒNIQUES **= Aquesta setmana una altra vegada hem fet a soles dos classes de valencià, el dijous i el divendres. Aquest trimestre estem anant bastant retardats ,a causa de que hem perdut moltes classes per diferents motius. El dimarts no vam fer classe com ja he dit avanç a causa de l’excursió a la universitat.

El dijous ens varem centrar en posar les dates del control i sobre que anirà també parlarem un poc sobre la data de el llibre optatiu ( El llibre de les bèsties). Parlarem un poc sobre l’estil de Ramon Llull el qual hem parlat moltíssim estes dos setmanes, sobre la seua vida ,l’estil , obra etc. Sobretot destacarem que aquest es el creador de l’estàndard literari , utilitzava oracions subordinades i oracions de relatiu , creació lèxica ( llatí i àrab) a partir de paraules patrimonials. Seguidament varem parlar de les 4 cròniques :

1- LLIBRE DELS FETS ( Jaume I):

- Es una autobiografia i narra la conquesta de les balears i València.

-Escrita a primera persona del plural ( Nós ) plural majestàtic

2- CRÒNICA DE BERNAT DESCLOT. (Funcionari de la Cancelleria)

-Escrita a tercera persona.

-Parla dels reis d’Aragó i el fill de Jaume I, Pere el Gran

3- RAMON MUNTANER (Funcionari)

-Va participar en totes les campanyes militars que conta en la crònica.

-Escrita en primera persona.

- Llenguatge joglaresc, fa apelacions al receptor o al públic.

4- CRÒNICA DE PERE EL CERIMONIÓS (Rebesnét de Jaume I)

-Escrita en primera persona, Nós ( plural majestàtic).

-Llenguatge elegant i humanista.

El divendres, es a dir hui ens hem centrat en parlar dels //llibres de cavalleria ( S. XIV)// i de les //novel·les cavalleresques ( S. XV)// , encara que hem comentat dos textos de les veus del temps i hem trobat textos o pel·lícules semblants.

Els llibres de cavalleria, estan escrits en vers ( noves rimades 8a8a /8b8b) , responen als ideals de la noblesa , tema = matèria de Bretanya (Rei Artur , la taula rodona ... ), utilització de elements fantàstics , poders sobrenaturals , llocs remosts i èpoques llunyanes.

Les novel·les cavalleresques, pertanyen al segle d’or , estan escrites en prosa , defensen els ideals de la burguesia , no tenen elements fantàstics son //versemblants// es a dir realistes , els llocs son pròxims i coneguts en unes èpoques conegudes , el personatge es humà i el tema principal es l’ascens social del cavaller. Per últim dir que hem parlat un poc sobre la //prosa moral ( S. XIV)//, la qual descriu una societat de crisis econòmiques , polítiques i religioses i epidèmies com la pesta negra. Per al pròxim dia hem de llegir dos textos mes sobre la prosa moral.

=ELS DIALECTES GEOGRÀFICS=

Aquesta setmana la hem dedicada als dialectes geogràfics, Ferran ens va explicar els fulls punt per punt. El dilluns 28 Ferran va parlar-nos sobre les distintes variacions que hi ha : <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> -**VARIACIÓ FONÈTICA :**

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> //Dialecte occidental// : Distinció de A, E àtones, distinció O,U àtones. <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> //Dialecte oriental// : neutralització de A,E àtones en (‘), neutralització de O,U en (U) <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">** -VARIACIÓ MORFOSINTÀCTICA : ** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">// Primera persona del singular del present d’indicatiu. // <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> //Dialecte occidental// : Desinència en –O: Jo canto ( Nord-occidental), Desinència en –E :jo cante (Valencià general). <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> //Dialecte oriental:// Desinència en –I : Jo canti (Rosellones), Desinència en – O (U) : jo canto (Kantu) , Desinència en - <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Ø : jo cant. <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">** -VARIACIÓ LÈXICA: ** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> //Occidental :// Espill,xic,melic, corder... //Oriental:// Mirall,noi,llombrígol,xai. <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> El dimecres, varem parlar mes profundament sobre el català occidental i l’oriental i sobre les distintes distincions que tenien cada una : <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> **Català occidental : 1.**Varietat nord-occidental **2.** El valencià general //: **2.1** Valencià septentrional, **2.2**Castellonenc , **2.3** Valencià apitxat , **2.4** Valencià meridional , **2.5** L’alacantí//. <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> **Català Oriental : 1.** Varietat septentrional o rossellonés **2.** La varietat Central **3.** Varietat balear **4.**L’alguerés. <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> Finalment el divendres, varem fer una activitat on Ferran ens posava uns textos i nosaltres teníem que dir quina llengua es i la seua varietat dialectal principal. Personalment aquesta activitat em va parèixer una mica difícil però amb les fotocopies i pensant un poc es podia esbrinar quin dialecte era. =TRANQUIL.LITAT=

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">
 * <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif;">Aquesta setmana, com tantes altres ha sigut una altra vegada curta a causa del pont que vam tindre i no vam ser a classe el dimarts asique només vam fer classe el dijous i divendres. Esta setmana hem corregit exercicis i hem vist un vídeo per a entendre millor les varietats de les llengües. **

**<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif;">El primer dia, dijous 24 , corregim els exercicis que van quedar pendents el dia anterior , corregim els exercicis 4 i 5. A mi personalment em va resultar prou més difícil l'exercicis 4, en el que calia analitzar la relació entre l'emissor i el receptor , el tipus de llenguatge utilitzat i el tipus de paraules que s'utilitzaven en el text per a saber saber si és formal o col·loquial. L'exercici 5 personalment, em va paréixer prou més fàcil , en el que havíem de dir si les oracions eren cultes o col·loquials i passar-les a l'estàndard. **


 * <span style="font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif;"> El segon dia, divendres 25 , Ferran va començar la classe ensenyant-nos com descarregar i imprimir els fulls que l'havia penjat en el bloc , uns fulls que hem de llegir i portar a classe , més tard Ferran ens va posar un vídeo perquè entenguérem bé el tema de les varietats de la llengua , en el que ens mostrava les diferències en la pronunciació en distints llocs on es parla la mateixa llengua , i també la diferència en algunes paraules. I tot seguit Ferran ens explique el vídeo per mitjà d'un esquema en què distingíem , la morfosintaxi i el vocabulari (lèxic) . **

=**COMENÇEM AMB L'ADEQUACIÓ**=

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> **Aquesta setmana hem acabat per fi amb les exposicions, i hem començat amb l’adequació. El dilluns 19, va exposar l’últim grup es a dir el meu , junt amb Sergio i Jazmín. Primer de tot Sergio va començar parlant sobre l’escola satírica valenciana els quals eren un grup de burgesos que treballaven una literatura satírica, burlesca i sarcàstica. Les temàtiques principals de les obres eren religioses, moralitzants i eròtiques. També ens va parlar un poc sobre el que eren les tertúlies i els certàmens, que eren molt popular en l’època. Jazmín ens va explicar un poc la vida de Bernat Fenollar i a més va explicar el contingut de l’obra //Lo procés de les olives// que es una obra de temàtica satírica i sexual també va parlar de la seua caracterització estilística. Per últim vaig parlar jo, primerament vaig explicar-vos un poc la vida de Jaume Gassull i a continuació vaig parlar sobre l’obra //Lo somni de Joan Joan.//Aquesta es una espècie de continuació de Lo procés de les olives , tracta de el somni de Joan , que somia que s’introdueix en la cambra d’una partera i arribat el marit ha d’amagar-se sota el llit , mentrestant que escriu totes les conversacions que escolta.** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: justify;">**El dijous 22, varem corregir el qüestionari que ens dona Ferran el dilluns sobre com fem un text acadèmic el màxim eren 60 punts , començarem un xicotet debat sobre que era el mes convenient.** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: justify;"> **El divendres 23 , varem corregir unes preguntes sobre l’adequació , i parlarem un poc sobre ella i sobre els punts que la formaven : El canal , l’àmbit d’us i el tipus de text**

=**UN ALTRA SETMANA D'EXPOSICIONS.**=

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**Aquesta setmana 3 grups han presentat les seus exposicions, una cada dia i encara queden 4 per fer.** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> ** Tercer grup: Estava compost per Ana Fuster,Andrea Durán,Núria Milhaces i Luis Ferrando , van parlar dels trobadors catalans dels quals a soles es conserven unes 200 composicions. Ens parlaren concretament de Cerveri de girona i de Guillem de Berguedà. També ens explicaren un poc sobre les trobairitz occitans, aquestes eren les poetesses trobadores , no queda quasi informació d’aquestes encara que si coneixem a 3 ( Azalais de Porcairagues, Comtessa de Dia i astelloza ) la temàtica principal era l’amor cortés , totes es expressaven mitjançant cançons dedicades als amants. Ens explicaren un poc la poesia trobadoresca que era de temàtica profana, utilitzaven el occità com a llengua. Tenia tres estils : trobar cleu, trobar llis i trobar ric , I alguns genères : La Cançó, la dansa o balada, l'Alba, la Pastorel.la, el Sirventés, el Plany i el Tençò. Per últim parlaren un poc de la Comtessa de Dia i comentaren un poema en el qual ens explica que no te por de ser infidel atacant a la gent que diu que l’amor es pur.**

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">** Quart grup: Van exposar Marcial Dolz, Triana Hurtado, Andrea Martínez i Rubén Galán, varen parlar de quatre trobador :** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**//JAUFRÉ RUDEL:// ( 1113-1170 )Trobador Burgués, va participar a la segona creuada , es va enamorar de la comtessa de Tripoli van comentar un dels seus poemes ‘’pel maig, que el jorn es tan llarguer ‘’** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**//BERNAT DE VENTADORN// : Dedica les seues composiciona a Margarida de Turmeda, obra escrita en occità amb una temàtica amorosa , amb un estil trobadoresc lleu. Van analitzar ‘’ Can vei la Lauzeta mover ’’ on fa referències retòriques** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**//GUILLEM DE BERGUEDÀ//: (1138-1196) Trobador provençal, 31 composicions es el trobador de qui tenim mes composicions i dels mes importants. Van comentar el poema ‘’consirós cant e planc e plor’’ que es un plany dedicat a Mataplana.** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**//ANSELM DE TURMEDÀ:// (1350-1420) Es va convertir a l’islamisme, la seua obra es va escriure en àrab i en català. Algunes de les seus obres destacades son ‘’ la disputa de l’ase’’ i ‘’ cobles de la divisió del regne de Mallorques’’ aquest grup va analitzar ‘’ elogi dels diners’’ que forma part del ‘’llibre dels bons amonestaments’’**

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">** Quint grup : Format per Irene Pablo, Claudia Ruiz, Alba Berzal i Paula Calatayud. Ens explicaren la lírica dels trobador i un poc el segle d’or. Ens palaren sobre les Homilies d’Organyà, la mostra en prosa mes antiga escrita en llengua catalana. A més ens parlaren de tres autors:** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**//PERE MARCH//: (1338-1413) Poeta medieval, pare d’ Ausiàs March. Es conserven a soles 12 poemes de temàtica diversa : amorós, reflexiu, moralitzants i sobre la mort. Comentaren el poema ‘’ Al punt que hom naix comença a morir’’ el tema es mort igualadora per tots els estaments socials.** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**//ANDREU FEBRER//: (1357-1440) Va escriure 12 poemes de temàtica amorosa seguint les estrictes normes trobadoresques. Autor de la primera traducció en vers de //la divina comedia// de Dant.** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">**//GILABERT DE PRÒIXITA//:** **Poeta d’origen Italià, 21 poesies tenen com a tema comú l’amor. Aquestes estan recopilades al cançoner de Vega-Aguiló a Catalunya. El poema comentat va se ‘’ Amant llanguisc i llanguit passe gran pena’’** <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;"> **//Andrea Ribas 21 C//**