21T.10.LOPEZ

LÓPEZ, PABLO toc = = = = = = =Presentació personal:= Al principi del curs em vaig tindre que adaptar a un nou sistema d'aquesta asignatura, ja que Toni ens va dir que aquest any no utilitzariem el llibre, el feriem tot per el blog de l'asignatura. Jo nunca havia utilitzat aquest tipus de forma de treballar, al principi em vaig sorprendre molt aquest metod ja que en aquesta asignatura sempre s'havia seguit el llibre, jo vaig seguir aquesta idea amb molta il·lucio, encara que no em va agradar molt aço d'escriure tots els cap de stmanes al blog, pero al llarg del curs vaig notar que aquest metod seria molt bo per aprendre a redactar cap al selectiu. Per a mi a sigut una experiencia molt beneficiosa ja que m'ha ajudat ha aprendre a expresarme millor gracies al blog. =[|Carta per a Joanot Martorell]= (03/04/13)

Estimat Joanot Martorell

Acabe de llegir la teua novel·la “Tirant-lo Blanc” que ha sigut la millor novel·la cavalleresca de tot el temps, per a fer un treball a l'institut que porta el teu nom aixo ja m'ha aparegut molt interesant, ja que esta molt be que es fomente la lectura de les teus novel·les. Aquesta obra m'ha aparegut molt amena ja que aborda tant detalladament els temes militars del segle XV, incorporant un gran tema d'amor entre Carmesina i Tirant. Que me ha tingut tot el temps esperant el desenllaç. Has posat tants elements en la novel·la que podriess haber escrit moltes novel·les. Amb elements com psicologics, cavallerescs, erotics, historics. La lectura de la teua novel·la m'ha fet endinsar-me de tal forma que el personatge de Tirant era real per als meus ulls. En la teua novel·la has fet un estil grandios i solemne. M'ha encantat l'elegancia i els parlaments exegerats plens de dramatisme. Pero tinc que dirte que el final m'ha produit molt dolor per la mort dels personatges Tirant i Carmesina. No podries haber trobat un final més bo que aquest ja que nos diu molt de la novel·la “ El cavaller que fou el fènix en les armes i la que fou de totes la més bella, morts són ací, en esta xica tomba; aixó no obstant, la seua fama ressona en el món: Tirant lo Blanc i l'alta Carmesina” un admiraor teu Pablo López.    =[|Llibre de les bèsties] = (16/06/13)

 De l'elecció del rei

Un dia hi havien moltes beèties reunides que volien elegir rei. Acordaren per majoria que fora el lleó, encara que el bou va dir que no perque deia que el lleó era un animal un gran que sálimenta dáltres bèsties. Per aixo va aconsellar que fora rei el caval perque era un animal bell, humil i abanda s'alimenta d´herva. La rabossa va defensar al lleó ja que s'alimenta de les seues sobres. Despés de un parlament, el lleó i el seus compayns sentiren fam i aconsellat pels seus compayns van decidir menjar-se al fill del bou i del cavall. Ells indignats decideixen possar-se al servei de l´home. Un dia va anar un carnisser per veure si el bou estava gros per a matar-ho. El bou es va donar conte del que volia fer el carnisser i aleshores aconsellat per el cavall va decidir tonar a la seua terra, ja que era preeferible viure en perill de mort i amb preocupacions, que amb un amo tan desagraït.

Del consell del rei

Quan el lleó va ser elegit va pronunciar un discurs. Va dir que ser rei era difícil, per aixo va demanar que li proporcionaren concellers. El poble va acordar que l'ós, el lleopard, la pantera, la serp, i el llop serien els seus concellers, la rabosa s'enfadà perquè no l'havien elegida com a concellera, va dir que el consell del rei hauria d'estar forrmat per bèsties que no s'enorgulliren del seu poder, per exemple per bèsties herbívores. El lleó dessitjava que la rabosa i els seus companys formaran part de la cort, pero el lleopard li va dir al lleó que la rabosa era molt astuta i posaria fi al seu poder. Aleshores el lleó va dicidir que el gall formara part del seu grup i tambè que la rabosa i els seus compayns formaren part del seu consell.

De la traïció que la rabosa va tramar contra el rei

La rabosa s'en va enfadar i li va dir a l'elefant que destronaria al lleó i el combertiria en rei. Aquest no es fiaba per por a la traïcio, la rabosa li va dir que faria tot el que volguera i que podria matar al lleó amb astúcia i matar-ho.

Com va aconseguir la rabosa ser porter del rei

A la cort del rei es va ordenar que el gat fóra cambrer i el gos porter. La rabosa va anar a buscar el bou i el cavall, el bou li va contar el que havia passat. La rabosa li va dir que hi havia un rei molt mal acostumat i que tenia un malvat consell, en escoltar aço el bou a dir que se n'aniria d'aquella terra. La rabosa li va dir al bou que s'estiguera en un prat i bramulant ben fort, per espantar als animals, ell va seguir el consell de la rabosa. Un dia el lleó va sentir el soroll que feia el bou i el lleó ees va espantar de sobte a apareixer la rabosa i li va dir que aniria a vore d'on venia el soroll. Ella va anar on estava el bou i li va dir que li demanà perdó possant com a escussa la maldat dels humans. La rabosa va guanyar molt prestigi. Li va proposar al rei que els ambaixadors siguen els que li han donat problemes: la pantera, lleopard etc. i aixi ella podria ser porter.

Dels missatgers que el lleó va eniar al rei dels homes

Els ambaixadors van seguir les instruccions del lleó i aren anar a parlar amb el rei dels humans, aquest va aceptar els regals que li havien donat. Un dia el rei dels humans els va convidar a menjar, mentres estaven menjant va entrar un home pobrament vestit en la sala dient que tots erem males persones ja que no s'en recordavem de Deu. El rei va dir que ell era una bona persona pero que no perdonaria cap pecat per injust que fóra. Mentres els ambaixadors no estaven la rabosa li va aconsellar al lleó que es casara amb la lleoparda ja que la trobava molt bella. Quan va arribar el lleopard s'en va enfadar amb el lleó per la traïcio que li havia fet.

De la batalla del lleopard i la pantera

El lleopard es va voler enfrentar-se amb el lleó, es va dir que el que guanyara tindria la rao, com el lleó va dir que no volia lluitar la pantera es va oferir a lluitar per ell. Va guanyar el lleopard. La serp va dir que tots els problemes van comença quan la rabosa i el bou van entrar en la cort del rei. El bou va dir que ell havia estat manipulat per la rabosa. La rabosa s'en va enfadar i com ella estava en la cort va decirdi que s'en menjaren al bou. El gall va dir perque no afegien mes animals a la cort i la rabosa va dir que era millor que nomes estiguera ella perque aixi habrien menys discursions. El gall temia a la rabosa i no es fiaba d'aquesta perque el mataria i en efecte el va matar davant del rei.

De la mort de la rabosa

La rabosa li va dir a l'elefant que ja era l'hora de que el rei fora assesinat, la rabosa li va contar el pla que era el seguent. Faria creure al lleó que el seglar el volia matar d'aquesta manera el lleó i el seglar estarien enfrontats. Hi hauria una batalla en la que guanyaria el lleó. Després la rabosa s'aprofitaria de que el lleó ja no tindria forces i el mataria. L'elefant acepta pero va dir que volia que el conill i el pao foren testics del tracte. Finalment l'elefant va anar a explicar al lleó i al seglar el que volia fer la rabosa amb ellsi va fer parlar al conill i al pao per demostrar-ho i en escoltar-ho el lleó va anar a matar a la rabosa.   =[|Treball creatiu de Terra baixa] = (10/05/13) Jo he fet la proposta de elegir dues preguntes d'anàlisi de l'obra Aqui us deixe l'enllaç del treball. <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"><span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">He contestat a les preguntes deu i once. <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"><span style="background-color: #eeeeee; color: #7d181e; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; text-decoration: none;">[] <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;">

=<span style="background-color: #eeeeee; color: #4b6123; font-family: Arvo; font-size: 24px; text-decoration: none;">[|Exemple del mercader ambiciós i el diable] = (12/04/12) <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; text-align: justify;">Aquest relat el va escriure Francesc Eiximenis (1327/1330-1409) va nàixer a Girona al si d'una família burguesa. De molt jove ingressà en l'ordre dels franciscans i va estudiar en les universitats mes importants de l'epoca. Va residir més de 25 anys a València, on va escriure la major part de la seua obra. Va morir a Perpinyà.El resum d'aquest relat es que una vegada un mercader de Mallorca, va anar a encendre candeles al seu Déu i com li'n va sobrar una va veure una imatge pintada del demoni i va encendre la candela. Al vespre mentre dormia se li va apareixer el diable i li va dir que demanara un deseig i ell va demar que fóraa ric. Al dia següent se va despertar i va veure que el diable l'hi havia castigat. El mateix els ocorre a tots els que de la seua má volen fer-se rics, perquè a la fi, a tots els enganya.El genere literari d'aquesta relat es narratiu i el tema: es ajudar a l'home a trobar el camí de la rectitud.En quant a aquest relat no hi hamots o expressions que formen part del registre culte, perquè l'autor utilitza un llenguatge estándar. Podriem dir que l'estil d'aquesta obra esta molt bé perque ha incorporat dialegs i abanda t'ajuda amb la vida cotidiana o elegir el teu camí.A l'autor me l'imagine com a un home religiós que només volia ajudar que els homes seguisquen el millor cami que els ofereix la vida. Els destinataris me'ls imagiine com els burguesos de classe media/alta perqué ern els unics que sabien llegir. L'epoca jo diria la medieval pel com li dona tata importáncia a l'església.Aquest relat el podem relacionar a mb la vida cotidiana perqué hi ha molta gent molt abariciosacom el mercader i no passaria res perqué algú els enganyara o els castigara per exemple als polítics que no volem més que diners i aixó no és l'únic que hi ha en la vida, també está la família. = = =<span style="background-color: #eeeeee; color: #4b6123; font-family: Arvo; font-size: 24px; text-decoration: none;">[|Setmana d'examen] = <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> (11/04/13) <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"><span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">Dilluns Toni ens a traure un full on hi havien tres entrades anonimes per a veure les faltes que cometem normalment, despres ens va dir que podiem descarregar els apunts del blog per al dimecres que era l'examen. Dimecres va arribar l'hora de l'examen i Toni ens va dir que valia 2,5 punt de l'avaluacio constava de cinc exercicis i un altre extra me va eixir molt be. Dijous Toni ens va demanar que ferem una rubrica per a vore com tenia que evaluar el exercici de quiz i despres ens adon ar les notes jo vaig sacar un 2,15. <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> =<span style="background-color: #eeeeee; color: #4b6123; font-family: Arvo; font-size: 24px; text-decoration: none;">[|Isotopia] = (03/04/13)

<span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; text-align: justify;">Aquesta setmana el dillums varem continuar fent els exercicis de la fulla 5 de la setmana pasada, com no va donar temps a fer tots els que quedaven els va manar per a casa. Dimecres varem corregir el exercici que va manar la anterior classe. Despres ens va donar una fulla sobre la isotopia i ens va dir que el seguent dia en classe fariem el primer exercici que era elegir la millor definicio de isotopia i completar la ho fer una nova. Dijous en arribar a classe varem llegir les definicions de isotopia i ens va dir que ens donava cinc minuts per a fer-la i que despres la millor que fora li donaria un sobre on dis hi havia un premi. Va elegir la de Carlos i la de Silvia, Toni ens va dir que votarem casi tot el mon va votar en blanc, pero va guanyar la definicio de Silvia i toni li va donar el sobre de barcenes que contenia el llibre de tercera avaluacio i aixo ha sigut tot. Fins al cap de setmana que ve!

<span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> =<span style="background-color: #eeeeee; color: #4b6123; font-family: Arvo; font-size: 24px; text-decoration: none;">[|Tirant lo Blanc. Capítol XVI] = (03/04/13)

<span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> XVI “On no hi ha culpa no cal perdó”

<span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; text-align: justify;">En arribar a Troia, Tirant li digue a Sinergius que fora a veure a l'emperador, que es trobava a la ciutat de Constantinoble, que estava rodejada pels turcs. Quan Sinergius va arribar a veure-lo li donà el segell de Tirant. L'emperador el va reconeixer. Sinergius li va dir que Tirant li presta ajuda. Sinergius li va dir a la princesa que Tirant vindra prompte a donar-vos reverència i ella es va posar contenta. L'ambaixador li va dir a la princesa que Tirant volia que li perdonara, pero Carmesina va dir que on no hi ha culpa no hi ha perdó i ella desitja que vinga. Quan la Viuda es va enterar que Tirant vindria, ella es va matar. La princesa va fer un gran dol per la seua mort. La reina de Fes arribà a Constantinoble, Carmesina li va demanar que li diguera que havia fet per a ofendre a Tirant. Ella li diu que Tirant l'ama de veritat perquè es podia haver casat amb la filla del rei de Tramicén i fer-se rei de la Barberia i no va fer-ho per amor a ella. Carmesina li va dir que deixaria dur-se pels seus consells i ordres. <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> <span style="display: block; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> =<span style="background-color: #eeeeee; color: #4b6123; font-family: Arvo; font-size: 24px; text-decoration: none;">[|Exemple de la llebre i el lleó] = <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> (27/01/13) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Láutor d'aquesta obra es Ramon Llull ( <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">ciutat de Mallorca <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">1232 <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">/ <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">1233 <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">- <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">1315 <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">/ <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">1316 <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">) va ser un rellevant <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">escriptor <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">filòsof <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">místic <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">teòleg <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">professor <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">i missioner <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">mallorquí <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">del <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">segle XIII <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">. La <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">seva obra escrita <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">és la més extensa produïda per un sol autor medieval, la redactà en <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">català <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">occità <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">llatí <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">i <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">àrab <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">. És considerat, juntament amb l’autor del <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">Llibre dels fets <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">, el primer autor literari rellevant en català i el primer autor medieval en fer servir una <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">llengua romànica <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">per transmetre coneixements filosòfics, teològics i místics. També fou el primer en escriure-hi <span style="background-color: #ffffff; font-family: 'Times New Roman',serif;">novel·la <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">moral, i un dels primers en fer-hi divulgació científica i tècnica.El genere literari d'aquesta obra es una faula ja que esta protagonitzada per animals. El tema: el tema principal d'aquesta obra es la superioritat de l'astucia de la llebre sobre la força del lleó. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: small;">El resum d'aquesta obra es que una llebre que s'ha d'oferir com a menjar d'un lleó es retarda amb l'argúcia que un altre lleó l'havia reclamada abans. El primer lleó vol que li presenti aquest altre i el porta davant d'una bassa d'aigua murada: en veure's reflectit el primer lleó s'abraona contra l'aigua creient veure l'altre i s'ofega. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">En aquest relat no he trobat cap mot o expressio del text que formen part del registre culte, literari.A l'autor d'aquest relat me l'imagine com al catacter que te la llebre molta abstucia i perspicacia a l'hora de resoldre les situacions. Aquest relat el podem relacionar amb un altre exemple com el de la tortuga i la llebre.

= = = =

=<span style="background-color: #eeeeee; color: #4b6123; font-family: Arvo; font-size: 24px; text-decoration: none;">[|Finalitzem amb els audios] = <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">(21/01/13) <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> Aquesta setmana varem continuar amb la fulla que Toni ens havia entregat l'altra setmana ara el que teniem que fer era esoltar uns audis i analitzar : tema i grau d'especialització ( general o especialitzat), registre de la paraula ( culte, literari, estàndard, vulgar...) i per ultim possar expresions. Dimecres varem continuar amb aquesta activitat, quan va acabar la classe Toni ens vaa dir que el seguent dia de classe portarem el libre de las veus del temps. En l'últim dia de classe Toni ens va pasar una fulla on deia tot el que tenien que fer amb el llibre tambe ho va explicar, despres varem llegir l'exemple de la llebre i el lleó de Ramon Llull i finalmet varem comentar el que pensaven d'aquesta historia.Fins la setmana que be!

=<span style="background-color: #eeeeee; color: #4b6123; font-family: Arvo; font-size: 24px; text-decoration: none;">[|Primera setmana despres de vacances] = <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">(13/01/13) <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> Aquesta setmana ha sigut més curta per a mi ja que no més vaig anar a classe el dijous perque el dilluns i el dimecres vaig estar malalt.Dijous Toni em va donar les fulles de la variació diatòpica o dialectal que havia donat aquesta setmana, primer va explicar el que posava en les fulles, despres ens va possar uns audis per a que intentaren averiguar de que zona procedien els que parlaven a l'audi i per ultim ens va dir que ens ho mirarem a casa.Fins al cap de setmana que be!

<span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> =<span style="background-color: #eeeeee; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">Reflexió al llarg del curs: = <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">Particularment per a mi tinc que dir que done mi aprobació a la forma que han tingut els professors de plantejarnos d'aquesta forma el curs per a que no fora tan pessat per a nosaltres, ja que hem treballat més amb internet, twitter i molts mes programes per a crear quizs i videos. Aquest curs he progressat molt ja que jo mateixa notava cada setmana com avançaven amb l'asignatura. <span style="background-color: #eeeeee; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">__**Reflexió: experiencia positiva.**__