21B.24

toc = 1 Presentació personal = Bona vesprada m'anomene Zaida Vallez i curse al 21B. Aquest curs he aprés a modificar els meus errors,sobretot en les faltes d'ortografía. Aquest any en l'asignatura de Valencià quan me varem dir que teniem que fer totes les setmanes una entrada al blog i posar tot el que habiem aprés, inicialment la idea me'n va pareixer molt original i espectacular. Durant anaven passant les setmanes me n'anava centrant més en la asignatura i li anava pillant el rotllo pero en va costar una mica. Els meus objetius per aquest any en l'assignatura de valencià varen ser, tindré les menors faltes posibles d'ortografía,aprovar-la i aprendre. **2 Entrades**

= Literatura = Aquesta semana hem fet l'examen dels sis poemes jo he fet el comentari de tots els poemes. El poema 'd'el viatge de les mans ' de (Ibn khafaja d'Alzira) tracta sobre un jove que esta passant una nit amb la seus dona y passant comodament una bonica estona. Les paraules que m'han Cridat l'atenció varen ser:El narcís de les parpelles,va relliscar al rossec cremós, contacte dolcíssim,el tamarit,sobre desembeinat. Despres els termes que em semblen mes difícils son :Tamarit,oreig,cremós y calze. En aquest poema hi ha mètafores que són: mots corrien suaus con lòreig sobre les roses, les margarides de la seua boca,el lliri de la seus boca,tremolava el tamarit. Hi ha comparacions amb 'A y B'.En aquest poema hi ha un jo líric alguns exemples son:Vam passar, pel meu cor parlàven ,jo intentava,meues carícies etc.. Els versos que mes m'han agradat són :Les margarides de la seua boca, el lliri del seu cos,la frescor del seu alè.La meua opinió sobre aquest poema és que m'ha agradat molt per les paraules que utiliza el poeta tan boniques. En el poema 'la comtessa de dia' (Trobairitz) tracta que li ha malferit amb eixe amor.Ella no li ha donat el seu amor.Descriu els sentiments d'una sona que està decaiguda perque el seu amant s'ha anat i ella li ha confesat els seus sentiments. Parla directament del cavaller hi ha bastants condiccionals: Penedit,jaure,deport etc. Aques poema és real,perque diu m'ha servit ès un preterit perfect. En aquest poema hiha bastants arcaismes alguns exemples són:Car,plany,ço,enyor,cobla,cercar,seny,esment,avariment,cremós,olé,relliscar,mots. El jo vist en play i enyor=Feliç seria en el meu llit si jo li fos coixí plaent. La meus opinió sobre aquest poema és que no m'ha agradat molt,perque no he entés el poema y ademés hi habien paraules amb dificultats. En el poema d'Andreu Febrer'(Balada)Té una influencia escrita del occita y català,El poeta es lamenta que la estimada no li fa cas y el jove decideix morir ' el jo líric' és la oració de :Li donaa carrabasses.El poeta encara una l'actitud de l'amada de mala manera,comparant-se amb la mort,ja que diu que si ella no vol,per a que va viure.Ex:El meu cos no es cura,aure plaser,jamés de vós haurai. Aquest poema no m'ha agradat molt,perque com estava escrit en occità no he entés algunes paraules.

En el poema LXVIII d'Ausiàs March en les dos primeres estrofes del poema estableix una comparació en lìntenció de dir que ell no va buscant un senyor que li fatjacas,que no l'abandone,Preten explicar que ha perdut el millor que tenia i se ha anat amb un altre que esta pillor.La actitud es una actitud amorosa a la seua amada l'animen de l'amor espiritual, un amor físic no real.La expressió a l'amada es 'Plen de seny'.Aquest poema m'ha agradar molt perqués es molt romantic.

En el poema L'espill o llibre dels dones de (Jaume roig) Parla l'home de la dona,conta que quan s'anava a dormir el primer que buscava era el coixí parlava de grunyir tota la nit roncant quan dormia.D'aquest poema me sosprén el que feia la dona era el que li passav i com es portava. L'actitud misoginia,la crueltat .El descriment d'aquesta descripció eras :ràbia,crueltat,misoginia,fàstic.Aquest poema m' ha agradat molt per la historia que conta l'home.

En l'ultim poema de 'La balada de la garsa y l'atmela de( Joan Roís de Corella)Diu que sol ella pot sanar el seu mal,que si el deixa morir despres ploraria per la seus mort,morir si el deixa la mort per l'amor, que la dona li diga que le col que no vol que per ella ha de morir i que li mire. La primera estrofa està descrivint-la a ella com és i com la va coneixer mentre les altres explica el seu dolor perque la primera està descrivint la relació entre la garsa y l'atmela.Aquest poema m' ha agradat perque es romantic pero al mateix temps tris

= Continuem amb la literatura =

Aquesta setmana s’han realitzat les últimes exposicions. El dilluns va exposar el grup núm.5, format per Andrea, Carla i Ivan amb el tema de: El s.XV i la Literatura, Jordi de Sant Jordi i el poema: ‘’Poema del presoner’.

-Jordi Sant Jordi Autor del Segle d’Or.Va nàixer durant els darrers anys del segle XIV.Va ser amic del Marques de Santillana que va ser un músic excel·lent.La seua llengua ès la barrega de l'època entre el català i el occità.Es conserven només 18 poemes d'entre els quals podriem destacar 'Estramps'Presoner o lo setge d'amor.

-Comentari del poema de Jordi de Sant Jordi: ‘’Poema del presoner’’(pàg. 144 del llibre):Va ser escrit per Jordi Sant Jordi que estava presoner en una presó en Napols.Te cinc estrofes de vuit versos menys l'ultima que entre quatre i actua com a tornada.Els versos estramps que son veros en blanc que no tenen rima són decasílabs.Narra el poema que se sent sol iq ue abans no es contentava amb res i ara s'ha de contentar amb el que té.

- Segle d'Or: Alguns autors varen ser :Jordi Sant Jordi escriu en Valencià amb occitanismes,Ausiàs March,Jaume Roig i l'escala satirica valenciana,Roig de Corella.En el segle d'or apareix una nova classe la burgesia,hi ha canvis del teocentrisme passen del humanisme(Autropacentrismo) hi ha canvis polítics 1412 compromís de casp:Castellanització de la noblesa,Catalunya perd pes,València guanya pes económic i polític. El dijous va exposar el grup núm 6.Formar per el meu grup.Varem parlar de Ausiàs March,Jaume Roig.

- Ausiàs March:

-Vida:El seu pare era Pere March. Va ser militar (1415). Es va casar en dos ocasions: Isabel Martorel(germana Joanot Martorell)Joana Escorna. Es va quedar vidu de ambdues.Forma part d’una família de poetes. Falconer reial ( càrrec de confiança del rei).

-Influències: Va haber una crisi o conflicte. Lirica trobadoresca,una tradicció escolàstica,Humanisme italià

-Estil:Conceptual,Condensació de Significats,Ús de Metàfores comparacions,Antítesis,Hipèrbole i expressions coloquials ex:Bullira el mar com la cassola al forn.

-Temàtica:Amor,desig,mort i religió

- Posició Literària:Llengua personal,Concepció de la dona:Virtutsi defectes. Sincera i intima

-Obres :Cant d'amor,de mort,moral,espiritual Senyals:Llir entre cars,amor amor,mon darrer bé ,Plena de ceny,Oh, foll amor

-Jaume Roig:No se sap si va nàixer a la ciutad de valència o va arribar a ella als pocs anys la seus familia procedia de mataró i van immigrar al Regne de València con tantes famílies catalanes a repoblar al sud.Va estudiar Medicia i arts en l'Estudi General de Lleida que esmenta diverses vegades en la seua novela espills,es va casar amb Isabel Pellicer van qui va tenir sis fills,La seua dona va morir en l'any 1460 ja que en la seua novela parla d'ella com a difunta.

-Comentari de el poema:’De la lliçó de Salomó’’:Tòpics antifeministes. Actitud misògina. Versos de quatre síl·labes (dificulten una lectura fluïda dels versos). Contradiccions,Llenguatge popular

=**LLengua **=

Aquesta setmana hem continuat treballant l'adequació que és la propietat que tenen els textos d'adaptar-se al context comunicatiu. En la situació comunicativa intervenen :el canal,àmbit d'ús,gènere textual,varieat lunguística,finalitat de la comunicació

Canal:El canal pot ser escrit o oral.Poden ser més o menys preparats o espontanis.Tant l'oral com en l'escrit l'emissor i el receptor poden compartir o no l'espai i el temps de l'enunciació.La comunicació pot ser: -Unidireccional quan hi ha una única línia comunicativa entre el emissor i un receptor entre dues persones y dins de la unidireccional esta la multidireccional es quan un emissor es comunica amb un nombre plural de receptor. O tambe por ser:-Unilateral quan només és l'emissor qui parla o escriu i només escolta o llig i dins de unilateral tambe esta el multilateral quan parlen l'emissor i el receptor o diferents emissors i receptors.

> Es poden distinguir dos tipus d'àmbit d'ús, un privat o un altre públic. > -El privat està en un context informal amb la finalitat de contrastar opinions, explicar. -El públic està en un context formal o concret, i normalment es dirigeix a un receptor plural.Es poden classificar: -Literari -Acadèmic(científic,tècnic i humanístic) -Periodístic -Polític -Publicitari -Jurídic -Administratiu -Col·loquial o de l'àmbit de les relacions interpersonals
 * L'àmbit d'ús:és la situació comunicativa en què es produeix el test.

Tipus de text: Poden ser de dues classes :els tipus de text i els gèneres textuals.

-Els tipus de text:es defineixen pels trets linguístics i estructurals que presenten.Constitueixen una tipologia tancada i curta de un carácter més abstracte.I es poden classificar desde el punt de vista de la funció que fan en la comunicació.
 * -Gèneres textuals:són formes arquetípiques definides per les seues característiques socioculturals.Són reconeguts pel formar extern i també segon la situació comunicativa.
 * Intenció comunicativa:Tots el textos tenen una finalitat comunicativa. Es poden resumir de la següent manera:

- Expositiu o explicatiu - Argumentatiu - Narratiu - Descriptiu - Instructiu - Predictiu - Retòric - Conversacional També vam vore les veus del discurs, i la dixi



-Les veus del discurs:hi ha un emisssor i un receptor. Hi ha de moltes classes:


 * Autor real
 * Lector real
 * Autor model
 * Lector model
 * Locutor
 * Al·locutari
 * Enunciador

-Discurs directe

-Discurs indirecte

-Discurs directe lliure

-Monòleg interior

-Intertextualitat

-Relacions hipertextuals

-Relacions metatextuals

-Relacions intertextuals o interdiscursives

-Relacions paratextuals

-La dixi

Són les marques lingüístiques que fan referència al context comunicatiu.

= De tornada a classe = Després de les vacances varem fer: El primer dia va ser un dia agotador i vam continuar treballant l'exercici d'AdequacióL'Espill (fragment). Jaume Roig. A continuació Ferran ens va entregar dos fulles sobre : LA VARIACIÓ LINGÜÍSTICA. INTRODUCCIÓ GENERAL LA VARIACIÓ DIAFÀSICA O ESTILÍSTICA: ELS REGISTRES. La variació és una propietat inherent de totes les llengües vives, és un fet universal. La variació està determinada per uns factors, són, el temps (època), l'espai, els grups socials i les situacions.
 * Temps ( Variació Diacrònica) - Diferències que hi ha en l'ús d'una mateixa llengua entre persones de diferents èpoques o generacions. (A) Varietats històriques.
 * Espai (Variació Diatòpica) - Diferències que hi ha en l'ús d'una mateixa llengua entre persones de regions, comarques, ciutats diferents. (B) Varietats geogràfiques.
 * Grup social (Variació Diastràtica) - Diferències que hi ha en l'ús d'una mateixa llengua entre persones de grups socials diversos. (C) Varietats socials.
 * Situació comunicativa (Variació Diafàsica) - Diferències que hi ha en l'ús d'una mateixa llengua segons la situació comunicativa. (D) Varietats estilístiques.

Variació Estilística o Funcional La varietat de la llengua que cada parlant tria per adaptar-se a la situació de comunicació es coneix com a variació estilística o funcional que donarà lloc als diferents registres.Hi ha quatre factors: Cientificotècnic : És propi de textos científics i tècnics que es transmeten, pel canal escrit (o oral preparat). El seu proposit és la descripció o l'explicació objactiva de temes especialitzats. Es caracteritza per la claretat, l'objectivitat, la funció referencial i la precisió lèxica. Registre No Formal Formes de parlar caracteritzades per un cert allunyament de la varietat estàndard. Són el col·loquial, el vulgar i l'argot. L'espontaneitat és un tret caracteritzador del registres no formals, que comparteix la mateixa tipologia de trets lèxics i morfosintàctics. a) Grups que comparteixen la mateiza professió o activitat i que adopten un lèxic, diferènt al tècnic.
 * El tema : Àmbit de la realitat què fa referència el missatge. Cada tema és tractat en un grau d'especilització diferent i, aisí, es pot parlar de temes especialitzats i no especialitzats. El lèxic, la sintaxi i l'organització del missatge varien en funció del grau d'especialització.
 * La intencionalitat : Pot ser subjectiva si dóna una informació en què són evidents els sentiments de l'emissor, és a dir, quan l'emissor vol influir en el receptor. Amb caràcter objectiu l'explicació del tema es neutra i sense implicacions personals.
 * Relació entre l'emissor i el receptor : Expressa el grau de familiaritat que hi ha entre ells. En general es parla en quatre graus : nivell molt formal, formal, poc formal i vulgar.
 * El canal : Està determinat per dos tipus de registres : els orals (espontanis o no espontanis) i els escits (principalment no espontanis). El canal oral espontani es caracteritza per la inmediatesa, la simplificació dels elements sintàctics i l'ús d'elements no verbals. El canal escrit és més elaborat, sintaxi més complexa i hi trobem signes de puntuació.
 * Registre Formal S'usen en contextos que requereixen un model de llenguatge elaborat. Són els cientificotècnic, literari i estàndard.
 * Literari : Grau alt d'elaboració lingüística que cerquen la bellesa, ñenginy, l'humor.. amb el propòsit de cridar l'atenció dels lectors. Té una finalitat estètica. Es caracteritza per la subjectivitat de l'emissor, que mostra la seua visió del món, matisada per la pròpia experiència. Es manifesta pel canal escrit. El llenguatge és, connotatiu, polisèmic i sol presentat figures estilístiques.
 * Estàndar : Varietat formal que serveix de model de referència per a tots el membres d'una comunitat lingüística. Varietat comuna. Garanteix i fa possible la comunicació generaliztada. La finalitat pot ser objectiva o subjectiva. Té un caràcter neutre.
 * Col·loquial : Propi de la comunicació oral informal en situacions de caràcter general amb propòsits subjectius. Conversa espontània.
 * Vulgar : És la transgressió de la norma social. S'hi usen formes que poden molestar el receptor. És el nivell de llenguatge més poc elaborat, que s'aparta de la norma lingüística en la pronúncia, el lèxic i la morfosintaxi.
 * Argots : Varietat de la llengua que utilitza un grup social per diferenciar-se de la resta de la comunitat de parlants. Tres tipus:

b)Grups marginals de la societat que tenen la voluntat de crear un codi paral·lel a la llengua que únicament siga comprès pels individus del grup. c)Juvenil o dels estudiants; tipus de llenguatge col·loquial de caràcter generacional, que beu molt dels argots marginals i també dels seus propis mecanismes de creació lèxica pròpia. = Dialectes = Aquesta setmana, Ferran ens va dir que hi teníem que descarregar uns documents que parlaven dels dialectes geogràfics.Tractava sobre els diversos tipus de valencians(L'idioma) que hi ha pel món. Als fulls parlaba de:

1.Variació Fonètica

2. Variació Morfosintàctica

3.La Variació Lèxica

3.1 Dialecte oriental

-Varietat septentrional

-Varietat central

-Varietat balear

-L’alguerés

3.2 Dialecte occidental

-Valencià general

-El castellonenc

-Valencià apitxat

-Valencià meridional

-L’alacantí

Després,varem escoltar una sèrie d'audicions on diverses persones teníen un dialecte diferent. Després de escoltar les primeres 17 audicions, havíem de completar una graella de la variació lingüística on teníem que reconèixer: la llengua, la varietat dialectal principal, el subdialecte, els trets fonètics del dialecte o subdialecte, els trets morfosintàctics i els trets lèxics específics. Per a finalizar la setmana amb els dialectes geogràfics varem escoltar 13 audicions pero sols varem escoltar 6 les que faltem les escoltarem la semana próxima.En aquestes audicions havíem de completar una graella amb aquesta informació: la llengua (català o castellà), el dialecte principal (nordoccidental, valencià, rosellonés, central, balear o alguerés), el subdialecte valencià (septentrional, castellonenc, apitxat, meridional o alacantí), els trets dialectals principals (fonètica, morfosintaxi o lèxic), el tema del text i grau d'especialització (general o especialitzat), el registre (culte, estàndard, col·loquial o vulgar/argot), el lèxic i expressions del registre concret i per últim prendre anotacions personals.Aquesta setmana me ha paregut molt pràctica i interesant aquesta setmana on he apres molt,pero hem va costar reconèixer les llengues.

= Comentari = Aquesta semana varem continuar amb la literatura. Aquesta setmana hem trevallat els Llibres de Cavalleria i la Prosa Moral. Del llibre de lectura Les Veus del Temps; van treballar distints fragments. Llibres de Cavalleria

- Blandín de Cornualla: El desencantament de la donzella (p.91)

- Jacob Xalabín: Com Jacob Xalabín i la senyora Nerguis recuperaren el coneixement(p.97)

Prosa Moral

- Francesc Eiximenis: Com educar els jóvens ganduls (p.102)

- Francesc Eiximenis: Contra aquells qui amb art especial es fan bell hòmens contra tota natura (p.103)

- Anselm Turmeda: Disputa de l'ase (p.112)

- Vicent Ferrer: L'alletament del fills (p.115)

- Vicent Ferrer: El perill de les romeries (p.116)

També varem veure les diferencies entre els Llibres de Cavalleria i Novel·la

Cavalleresca.

Llibres de Cavalleria Novel·la Cavalleresca > Altra banda Ferran ens ha dit que teníem que fer el comentari d'un dels fragments al bloc jo vaig a fer 'La disputa de l'ase' de Alselm Turmeda.(P.112)
 * Blandín de Cornualla
 * Història de Jacob Xalabín
 * Les més antigues són en vers: noves rimades (8a8a, 8b8b)
 * Formen part de la "matèria de Bretanya" Rei Artur- Taula Redona
 * Barreja elements fantàstics i reals ( Dracs, mags, gegants..)
 * Personatges amb força sobre humana
 * Espais no coneguts
 * Temps llunyà
 * Representa els gustos de la noblesa
 * Curial e Güelfa
 * Tirant Lo Blanc
 * Prosa
 * Elements Reals
 * No elements fantàstics
 * Personatges humans
 * Espai conegut
 * Temps pròxim
 * Representa gustos de la burgesia

= ANSELM TURMEDA : '' La disputa de l'ase ' = L’autor d’aquest fragment es Anselm Turmeda, va nàixer a Mallorca i ingressà en l’ordre dels franciscans. Estudià en diverses universitats, cap als 35 anys es trasllada a Tunis on abraça la religió musulmana , va escriure en català i àrab. En la seua obra en prosa predomina el to irònic amb una finalitat moralitzant. Podem relacionar-lo amb la Disputa de l’ase, aquesta obra planteja un debat sobre la superioritat de l'espècie humana sobre els animals. El gènere literari és narratiu, aquest fragment te com a tema que els humans no poden resistir pecar ni tindre enveja, ni tan sols els religiosos. Aquesta història te lloc en un poble anomenat Falset, a Tarragona tracta de dos framenors i dos frares predicadors que anaren a predicar un el dia de Nadal i l'altre l'endemà. Després de la predicació, el comte per agrair-los la seua actuació, els concedeix el desig que demanen,amb l'única condició que primer demane el frare predicador i després ho faça el framenor.El primer pensa que si demana primer i després ho fa elframenor, aquest demanarà coses millors que les que ell haja demanat i la seua cobdícia no la podrà resistir. Així que demana al comte que li concedisca el doble del que demane el framenor. Aquest, en veure el que fa el frare predicador, demana dues-centes bones bastonades amb la qualcosa, la cobdícia del frare predicador el porta a rebre'n quatre-centes.

L’estil d’aquest fragment es senzill, amb un vocabulari fàcil de comprendre , alguns mots utilitzats son : Framenor: ‘ frare de l’ordre de Sant Francesc’ Caperó: ’caputxa’

M’imagine a l’autor con un home religiós, que sap que tots els humans son incapaços de no pecar. Encara que el humà es superior als animals,ell pensava que els humans no eren perfectes, i va escriure aquest diàleg amb un ase.

Aquest fragment es pot relacionar perfectament amb la nostra societat.Actualment segueix havent gent que no suporta que un altre el supere otinga més que ell mateix i fa tot el possible perquè així no siga. Per que hui en dia hi ha gent te molta enveja i no soles vol tindre mes que l’altre si no que l’altra persona no tinga res.

= Examen 'TERRA BAIXA' = Aquesta setmana hem començat a treballar el tema de l'estructura del tema. Tots els textos tenen una organització (externa i interna) que anomenen estructura textual. L'estructura externa respon a la disposició formal que adopta el text iL'estructura interna és la manera d'ordenar o pesentar el contingut pequè responga a la intenció de l'autor,resulte entenedor i s'adapte a un àmbi d'ús. Cal distingir tots els tipus de textos que són:
 * Narratiu : conta els fets i accions que ocorren a algú en el temps i un espai.Els seus gèneres son :conte novel-la,reportage,pel-lícula,certes notícies,cròniques,acudits....
 * Descriptiu :informa com és una persona,un lloc,una època,una situació,un objecte...Els seus gèneres son els seguents: inentari,guia turística,cartes,narracions retrats....
 * Expositiu: intenta fer entendre idees i conceptes a algú.Els seus gèneres són :llibres de texts,exàmens,apunts,conferències,articles científics
 * Argumentatiu :convenç algú d'alguna cosa,exposa opinions per sefensar-les o refutar-les,alguns gèneres són:cartes al director,editorials als diaris,articles d'opinió,comentaris de text...
 * Instructiu :transmet regles,ordres,explicacions o advertències,els seus gèneres són : entrevistes debats ,tertúlies,converses,xats,sms,whatsapps,teatre....



Desprès varem fer una serie d'activitats on teniem que analizar el tipus de text,l'estructura i les caraceristiques i posar un títol temàtic. Aquesta setmana també varem fer l'exàmen del llibre de lectura anomenat (TERRA BAIXA) hi havien 10 preguntes, hem va semblar fàcil si te'l havies llegit. Desprès Ferran ens va dir que en el blog de 'Primer Debat' podiem encontrar activitats creatives que podiem fer voluntariament per pujar la nota,yo vaig decidir fer la gravació de veu. []

Andrea i jo varem triar esta activitat creativa sobre el llibre Terra Baixa, vàrem decidir escollir la gravació de veu perquè ens ha paregut un treball molt interessant i divertit. Hem interpretat l'escena on ixen Marta i Nuri parlant sobre l'estrategia que té Nuri per a que Marta puga escapar amb Manelic. Hem triat aquesta escena perquè era una escena de soles dos persones i era més fàcil per a interpretar-lo entre nosaltres. Jo feia el paper de Nuri i la meua companya Andrea interpretaba el paper de Marta.



= Adeu a la Coherència =

Aquesta setmana ha sigut molt curta com l'anterior, el motiu d'aquesta ha sigut que el, día 9 de maig, era día de vaga, tant de alumnes, com de professorat i pares.Per fija hem acabat la coherència,el dimecres sera l'examen. Ferran ens va repartir unes fulles on ens explicava la teoría de la sintaxis de analizar oracions on apareix la Subordinació i la coordinació.

La Coordinació


 * Copulatives: I, Que
 * Disjuntives i Explicatives: O, o si no
 * Adversatives: Però, ara bé, tanmateix
 * Distributives: Ara..ara, ja siga..ja siga
 * Il·latives o consecutives: per tant, per consegüent
 * Continuatives: encara, a més

La Subordinació
 * Substantives: Subjecte,(CA), (CN), (CRV)..
 * Adjectives: especificativa o explicativa
 * Adverbials: de lloc, temps, mode, quantitat..

Aixo ha sigut tot per aquesta setmana.



= ADÉU PORTFOLI = Aquesta setmana va a ser l'última entrada que escriurem en aquest bloc. Primer, varem finalitzar les activitats de sintaxis de les fitxes que estabem treballant setmanes abans, després varem començar amb els pronoms forts y febles i també varem vore el full de la combinació de pronoms febles i aprenguérem l'orde de col.locació i que l'apòstrof sempre va a la dreta com siga possible,també Ferran va posar un quadre a la pisarra amb les formes que adapten els pronoms, segons estiguen davant o darrere del verb o segons si el verb acaba o comença per consonant o vocal.



Finalment Ferran ens va donar la noticia que aquesta setmana anava a ser l'última entrada al bloc,també, tenim que seleccionar les 10 entrades millors corregir-les i posar una nova etiqueta. Aixó ha sigut tot per aquesta setmana. M'ha agradat molt aquesta experencia de escriure totes les setmanes en el bloc les coses que treballavem en clase. Espere que l'any que ve continue aquesta dinàmica de escriure totes les setmanes al bloc.
 * //Que paseu un bon estiu i disfruteu! //**



=**3 Comentari**= He agafat estes 10 entrades,perque són les que mes m'han agradat i les que més he treballat. En aquestes entrades he aprengut una mica de cada contingut, per una part he aprés més literatura,per altra banda ha fer treballs creatius i per últim l'apartat de llengua. Aquesta idea de escriure totes les setmanes al blog m'ha agradat molt tant com experencia com per a coneixements ,també per repasar per a l'examen cada setmana..En conclusió espere que l'any que vé continue aquesta dinàmica de escriure totes les setmanes al blog.