21T.17.ORTEGA

PABLO ORTEGA NOVILLO  21T



Ja hem acabat el curs! Ja podem dir que ja portem la meitat del nostre camí, ja ens queda un anyet més per finalitzar l'etapa de batxillerat.

Encara que semble estrany, ha sigut un any fàcil, molt especial, i ple de records amb un 21T que sempre portarem al cap.

Gràcies a tots els professors, gràcies als meus companys i gràcies a la meua família per ajudar-me en tot moment i facilitar aquest periode.

Per començar, dir que a principi de curs estava prou preocupat amb l'asignatura de valencià, donat que coneixia al professor, i que jo no portava llibre.

Encara recorde quan Toni es va presentar i ens va parlar de la seua matèria. Vaig començar a pensar d'altra forma i tot va canviar.

Amb el temps, hem anat aprenent poc a poc, hem anat practicant, hem anat coneixent noves eïnes de treball que jo mai havia sentit parlar, com ara wikis, blogs, google drive, fotosnarrades3, etc.

El nostre curs se ha basat en dues plataformes: literatura i llengua. Aquestes plataformes porten damunt pilars, com ara: la literatura porta els pilars de l'època, amb els poetes arabigovalencians o poetes molt mes actuals; la llengua porta tres pilars bàsics que són la adequació, coherència i cohesió. A banda de pilars i plataformes, falta la decoració final, que és la llectura del Terra Baixa, amb la qual donem punt i final a un primer de batxillerat ple de bones estructures.

Tan sols em queda una cosa per dir: G audir d'aquest estiu en família, en amics, en natura i aneu pensant en el curs que començarem amb moltes ganes!

TOP 10

Dilluns 24 de setembre de 2012
= El 21T es prepar per un curs de valencià. =

Comença un nou curs. Ya hem arribat fins a 1er de batxillerat, y ya hem donat un grapat de classes en les quals començem a agafar els truquets d'aquesta llegua valenciana.

El primer dia va apareixer per la porta el nostre professor de valencià, ell es Antoni de la Torre. Es va presentar davant dels alumnes explicant l'estructura d'aquest curs, y tambe la situació de aprener en aquest temps sense us de el llibre de text, encara que si far em controls i treballs de llibres de llectura clasics. Toni ens va entregar una prova de capacitats per ficar a prova als alumnes del 21T, aquest puntua en uns 5 punts, pero ens va dir que podriem finalitzar-lo a casa.

Al segon dia, Toni va dir-nos de que ferem una correcciò a nosatros mateixos partint de una plantilleta que tenia ell. La meua nota va ser un 2,8. No es molt bona que diguem per a un 1er de batxiller, pero el meu objectiu serà superar-me en quant més puga durant aquest curs.

Per finalitzar la classe, Toni ens mostrà un prototip de normes que tenim que complir, pero tal i com estem en la classe, ens ha donat la opciò de fer algun canvi o suprimir alguna norma, per tal de aconseguir un acord entre tots. En un principi no tots em mostrat un acord col·lectiu.

Cap al tercer dia, toni ens ha explicat un metode de feina, en el qual es basa en un blog, un wiki i portfoli de treballs, per tal de vore il·lustrat el nostre seguiment de treball i el que mes ens interessa que es aprener una pronunciaciò i una escritura millorada a com era abans. Això del blog el puc considerar un avantatge per que puga millorar la presentaciò i expressiò en valencià.

Diumenge 4 de novembre de 2012
= Obrint l'espai de les rúbriques al 21T =

Aquesta setmana tan sols hem dona dues classes ja que com a dia festiu de l'1 de novembre, dia de tots els sants.

El dia anterior va ser el conegut 'halloween' per al continent americà i per a gran part de la resta del món.El 21T va tindre classe el dilluns i el dimecres, començant com a termes generals, els dos dies van ser plenaments per a treballs i exposicions, conjuntament i en conseqüència d'aquests, Toni ens va repartir novament els fulls de valoració per tal de buscar una participació considerable en els alumnes.

Com he dit, el dilluns es va exposar un nou tema, i el grup estava format per: Alex, Hèctor i per Sergi.



El primer en exposar fou Hèctor, que va parlar dels trobadors catalans i també del tipus de poesia que elaboraven, a part de les característiques, va parlar de trobadors coneguts com Guillem de Berguedà o Cerverí de Girona. Tots d'origen catalàn. Seguit d'Hèctor, va parlar Sergi de les trobairitz donant una explicació completa dels aspectes més importants desplegats en aquest tema.

Continuant de Sergi, era el torn de Alex, qui va parlar de les caracteristiques concretes de l'època de la poesia trobadoresca, fent pauses i explicacions en l'estil, la lleguna tan 'peculiar' com tenien, i també dels gèneres mes importants coneguts nascuts d'aquesta poesia.

Com a dinàmica de classe, vam evaluar als alumnes, i per grupets, vam ficar una nota 'objectiva' segons les pautes del full de Toni. Van començar les contradiccions d'opinions entre l'alumnat del 21T i el prorfessor Toni.

El dimecres va ser el torn de l'exposiciò per a un nou grup, el grup d'Anrean, Hèctor 'Zaldi', David 'Chuli' i Victor, un grup que pot semblar molt ple, però el seu treball constava de quatre apartats, cal destacar el powerpoint.

Va començar David, parlant de la Comtessa de Dia, i fent una biografía a trets generals de la seua vida. També va fer un comentari curt d'uns escrits que tenia anotats, i els va desplegar.

Seguit de David, arribà el torn d'Hèctor, parlant de la biografía de Jaufré Rudel, a trets generals també, i fent un breu comentari d'un escrit d'aquest.

Tras Hèctor, va arribar Anrean, parlant de Bernat de Ventadorn, va fer una xicoteta biografía i va fer un breu comentari d'un escrit dient els punts pricipals de l'estil.Per a finalitzar, el company Victor va parlar de Guillem de Berguedà, comentat les accions mes importants de la seua vida, i per a finalitzar, encara que sense cuasi temps, va donar una xicoteta pinzellada d'un escrit de Guillem, i el breu comentari.

Com ja he comentat, la dinàmica de valoracions continuà com en tots els treballs. Van haber moltes opinions i moltes contradiccions alhora de evaluar a certs companys. Un exemple de evaluador va ser Carles, que tal i com va justificar, tenia tota la raò sempre i quan, se evalue seguint el quadre de Toni. Personalment em vaig quedar bocabadat, i si no crec mal, més d'un i de dos, es quedaren com jo. Espere que malgrat als comentaris fets per aquest espai virtual, es puga desplegar tota la informació i totes les opinions sobre aquest tema. Per acabar, vuic deixar una qüestió a l'aire... Penseu: d iscussió o debat?

Això es tot per aquesta setmana, fins la que ve!

Diumenge 2 de desembre de 2012
 = Treball creatiu; carta d'amor per a Carmesina: = //Carmesina, ànima nítida, lliri entre cards://

//Diuen que no hi ha peixos sense mar. Diuen que no hi ha nit sense dia. Diuen que no hi ha amor sense guerra.//

//Què pitjor que perdre la guerra de l'amor una vegada que ja he conquistat fins l'ùltima espasa?// //Blanca flor de lliri, quantes vegades he somiat estar en aquest moment on la teua pell juntament amb la meua formen una sola pell?// //Quantes vegades he desitjat rendir vassallatge a la teua bellesa sense importar quan jo estic ací i tu estàs allà?//

//Tal vegada, he cultivat la meua vida amb esforç i tenacitat, amb saviesa i destresa, amb resistència i potència, amb sentit i direcció, però amb només un motiu, la teua vida.// //Per totes i cadascuna de les meues batalles vençudes, per totes i cadascuna d'els somriures i mirades que hem creuat, per totes i cadascuna de les situacions a les quals hem afrontat.//

//Per tot això i per més, vuic finalitzar la meua vida al teu costat. Trobar la pau que fins ara no he trobat en cap paradís, junt al teu alma.//

//Conèixer tots i cada mil·límetre de la teua pell. Ajudar-te a millorar la qualitat de la teua vida.// //Fer-te sentir única i insuperable al mon sencer. Mostrar-te el meu amor cortès dia tras dia.//

//Què pitjor que saber que totes i cadascuna d'aquestes lletres formen part del meu somni, i no de la meua realitat?//

Tirant lo Blanc.


= Primer comentari del 21T al blog enguany =  Tras una setmana massa fluixeta per part del pont de San Vicent a la Comunitat Valenciana, i per part de la baixa del nostre professor Toni, es l'hora de traballar una mica per avançar en la matèria.

Aquesta vegada es tracta d'un comentari que tal i com ha posat en el post Toni, hi ha que llegir, entendre i redactar mitjançant les preguntes proposades. Donçs allà va el meu text elegit!

Na Mercadera, una dona que esdevé heroïna popular(Cap. CXXIV) L'autor de l'obra es Ramon Muntaner, ciutadà de València, paisà de Xirivella, en la seua alqueria va començar la seua historia amb la Crònica. Autor de pes molt important on la seua obra té diversitat, com narracions de caràcter històric, memòries personals i fins a l'èpica popular, que era fins ara escoltada de veu en veu, de veí en veí. En l'obra es veu com una dona, encara que en l'època es veu en un segon plà, pot desarmar un cavaller en qüestió de segons, i el poder que això implica.

Tal vegada siga una narraciò històrica amb estil de l'èpica, donant per suposats i afirmats els continguts de l'obra ja que conta en l'història dels regnats entre JaumeI, Pere II, Alfons II i Jaume II i en l'èpica del cavaller francés i la seua derrota davant el poder de la dona. Com a tema principal jo diría un cambi de poders mitjançant el cavaller i la dona.

En aquesta obra, tracta d'un fet que segons ell diu ha vist en els seus propis ulls. A un poble anomenat Peralada, una dona intel·ligent, a la que li diuen Mercadera, ja que ella te una botigueta al poble. Tot i seguit, la dona Mercadera se'n va a l'hort que està no més lluny del poble, sinó al costat de l'entrada, a recollir cols. Com fan els agricultors, la dona agafà la vestimenta adient i se'n anà. A més a més, Mercadera agafà una llança que la portava amb si. Quan va acabar la collida, es va apartar del lloc perque va sentir uns sorolls que li van causar intriga. Per sorpresa es va adonar de que era un cavaller francés damunt del seu cavall i amb campanetes de 'atrezzo'. Aquesta se li va tirar damunt seua i amb la llança el va ferir, tant al cavaller com a el pobre cavall. El cavaller va caure i la dona va dominar la situaciò obligant al home a rendir-se. Així es com la dona es va fer amb el poder i l'honra de guanyar un cavaller i per a fer el merit, davant el rei i l'infant Alfons, Mercadera es va fer amb el poder de ler armes del cavaller derrotat.

He trobat una mica de varietat de mots de l'època com per exemple gonella o per exempleperipècia que gràcies a les aclaracions que em fa el llibre he pogut entrendre-les. Un clar exemple de l'estil de Ramon Muntaner ha sigut en el moment que diu l'expresió "Què us diré?" retrobant l'estil que tenien els joglars quan davant del public exposaven les històries fent referencies al public o per dir-ho d'una manera, als oidors.

L'autor me l'imagine una persona amb molts coneixements en el seu cervell, quantitat de idees i tot tipues d'històries i gestes per narrar. Als destinataris, tot tipus de persones que en tot moment siguen amants o simplement les agraden les narracions antigues del gènere de l'èpica.

Aquest llibre es pot relacionar en part al llibre de Jaume Roig, amb l'Espill. Tenint en compte que com les situacions de cavalleria, el vencedor sempre passa a ser propietari del béns del vençut, i si hi ha rescat, s'emporta els diners. Aquesta escena es por comparar amb l'Espill en el moment que el protagonista venç una «folla duquessa, guerrera» i en cobra el rescat, i per tant es torna molt ric.

Done per finalitzat el meu comentari, ha sigut curtet però intens. Fins la setmana vinent companys!

 

Dissabte 9 de febrer de 2013
 = Prova del comentari de text al 21T =  Com el senyor, predicant a Jerusalem, va convertir la noble i gran senyora Magdalena, atraent-la cap al seu amor i coneixença(Isabel de Villena, Vita Christi)

L'autora d'aquest fragment és Isabel de Villena, d'origen Valencià, va nàixer el 1430. Filla bastarda d'Enrique de Villena. De jove, Isabel fou introduïda en el convent de la Trinitat a València. Més tard fou abadessa, i per aquesta raò i pel que fa al Papa, calgué una dispensa especial per ser filla bastarda i arribar a dit lloc. Finalment, va morir al 1490. Respecte a la seua obra, no més es caracteritza en el conegut Vita Christi, ja que parla de l'època cristiana en temps de Jesús a més a més dels esdeveniments que els envoltaven. I és amb eixa temàtica amb la que es relaciona aquest fragment.

El seu gènere literari és la prosa religiosa, basant-se en el seu tema principal religiós, tenint en compte que Isabel ha tret informació dels evangelis i la ha traduïda al seu propi estil de manera personal en el Vita Christi. El tema, com diuen aquests mots és la vida de Jesús, des de l'arribada al món, fins la mort i resurrecció, passant per la gent del seu entorn.

En aquest fragment es fa referència a María Magdalena, una amiga de Jesús i es parla dels seus àmbits i característiques personals. Isabel comença parlant per descriure com és Magdalena, dient que és una dona atractiva, amb una gràcia singular i única, però que tot i que es veu simple, ella tenía en la seua propietat grans riqueses que havía heredat.

Magdalena portava roba molt luxosa i tenía grans vicis i desitjos, passant pel despertar sensual que creava en els homes. Isabel parla de les festes i reunions que es feien en el poble i parla d'una reputació i un caràcter que teníen les dones assistents, donant a entindre que Magdalena no el tenía. Magdalena era coneguda «com la dona pecadora». Gràcies a la publicació d'un esdeveniment que es faría el següent dia, Magdalena va mostrar el seu interés. Aquesta va assistir al lloc i un senyor (referit a Jesúcrist) amb la seua predicació i força i poder espiritual va fer canviar a la dona Magdalena, deixant els vicis darrere de la seua vida.

Els termes a destacar són alguns com sageta o com avalat, tot i que en la actualitat encara continuen utilitzant-se. Pel que fa a l'estil, és senzill amb expressions simples i amb un llenguatge pla i ben entenedor.

A Isabel me la puc imaginar una dona molt senzilla, amb les idees sobre la vida molt clares i amb un grau d'experiència espiritual molt elevat. Als destinataris, persones que en l'època encaren estaven molt introduïts en la religió católica i que de fet tindrien un lloc en l'estatus de l'esglèsia.

Com a relació amb l'actualitat puc esmentar la relació d'aquest tipus de narracions amb tot tipus de narracions religioses que hui dia encara continuen eixint al mercat lector. També puc dir de les sèries de televisió que són dibuixos molt lograts on el tema és la vida de Jesus i que, encara que no tinguem massa audiència, sempre hi ha gent que mostra un grau d'interés per ells.     Diumenge 3 de març de 2013 = Tirant lo Blanc. Capítol X =

Passades les festes, i ja al palau de l'emperdor, van fer un dinar familiar amb tots els membres de l'emperador. Carmesina fou obligada a anar a la cambra de la duquessa. Mentres aquesta anava, la Viuda Reposada parlant amb ella li va dir que el seu pare no li deixaria mai acostarse als hòmens i per tant, Tirant mai estaria al seu abast.

Quan més endavant es va trobar a Plaerdemavida, van parlar una estona amb Carmesina dient-li tot de Tirant, i Tirant mentrestant sense saber si tras la seua valentia en els enfrentaments es veurà recompensada amb la seua dona de per vida.

Plaerdemavida ideà un magnific plà, introduïnt a Tirant en una caixa, i la caixa es a la cambra de Carmesina. Quan aquesta està amb ella en la seua cambra, Plaerdemavida aprofita per ecitar el desig de Tirant parlant mentres palpa la pell de Carmesina.

Quan tot estaba fosc i ja se anaven a dormir, Tirant ix de la caixa i es recolça en el llit. Plaerdemavida agafà la mà de aquest i començà a tocar els pits de la donçella. Aquesta es despertà i sense tindre conèixemennt li diu a Plaerdemavida que què està fent que no li deixa dormir. Continuament, Tirant segueix tocant i baixa la mà més baix encara.

Finalment, Carmesina es despertà i tras veure la situació, comença a cridar com una boja. Plaerdemavida va preparar una corda per tal que Tirant poguera eixir saltant i no ser descobert, ja que si fora descobert a la cambra de Carmesina, l'emperador pare d'aquesta es posaria molt furiós i l'honra de la donzella es veuria esborrada.

Tirant va saltar, però com que la corda no era prou llarga, va tindre que caure i quan va arrivar al terra, es va trencar la cama. Mentres ell era al terra, en la cambra va arrivar la duquessa i l'emperador per vore què era el que passava, i Plaerdemavida va mentir dient que una rata havia fet acte de presència en la cambra i que la donzella s'havia espantat.

Tirant va ser descobert per Hipòlit, però com que ell no sabia encara si era ell, va començar a parlar en altra veu per no ser descobert. Una vegada va veure que es tractava d'Hipòlit, el de França, li va dir el que havia ocorregut.

La idea de Hipòlit va ser manar a Tirant a cavall fins al palau de Bellestar i una vegada allà, fer córrer la notícia de que el seu cavall li havia tirat i que estava ferit.

(Sent la llargària del meu resum, però el capítol té cuasi 40 pàgines i em sembla molt escàs fer-ho de 150 paraules).    <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">

Diumenge 21 d’abril de 2013
= Continuem una setmana més en la cursa del 21T, amb o sense aleró posterior! =

Una setmana per emmarcar! El 21T ha gaudit d'una setmana molt bona, encara que els alumnes de dibuix tècnic han tingut 2 exàmens, la resta no hem tingut res, no mès que fer la nostra feïna diària. Hem gaudit de temps suficient per poder gravar les tertúlies del Terra Baixa, a més de finalitzar la sintaxis.

Dilluns calfem motors i veus per tal de finalitzar la gravació de les converses i llegides del Terra Baixa fent en conjunt una gravaciò d'uns 35 minuts, gens mal, ja que tots els alumnes vam estar participatius.

La meua elecció de fragment va ser el conflicte entre els veïns de la terra baixa i Manelic, de la terra alta. Aquestos li diuen lletxuguino i ell espenta a un dels que es riuen d'ell. Es una situació en la que el llenguatge de les dues terres es veu oposat.

Cal dir que l'actitud de la classe en general ha sigut gaire bona i també esmentar els "llaços" de bona amistat que portem fins ara son meravellosos.

Dimecres fou una xicoteta representació de la tècnica claroscur ja que la llum de les classes anava i tornava quan li donava la gana. Toni amb el PC va tractar de posar els videolits de l'any passat per fer-nos una idea, llàstima que la situació delclaroscur no ho va permetre.

Com ja va dir en la sessió anterior, anava a explicar els diferents treballs optatius a entregar properament. Una actuació del fragment Terra Baixa, una ressenya i més.

Dijous ja haviem oblidat per complet la llectura i anàrem a per la sintaxi. Teníem pendent corregir les fitxes que ens va lliurar abans de pasqua.

Quan vam acabar, Toni ens va lliurar una nova fitxa de sintaxis ja per terminar aquest apartat i anar directamente amb la cohesió.

Això es tot, fins la setmana que ve! <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">

= La paraula viu, i viu cohesionada =

Una setmana més d'esforç i d'afany per millorar les nostres capacitats. Unes classes tal vegada massa rutinàries, però que de segur que donen el seu resultat.

Dilluns, a últim hora, tots replegats pel terra (mai millor dit pel Terra Baixa), Toni lliurà els fulls on havien moltes oracions amb connectors de tot tipus on traduir era gaire complicat. En la ajuda de tot el 21T en conjunt vam completar el full i per tal a teníem mes confiança amb el mon del connectors i les oracions coordinades, subordinades i els subtipus. A més d'això, com a sorpresa, el profe va dir-nos que el pròxim dia el nostre grup i el grup econòmic aniríem a la sala d'actes per tal de llegir poemes del gran autor Vicent Andrés Estellés. El primer el va rebre Borja, després més gent. Inclòs jo vaig participar llegint el breu poema: M'agrada mesurar els meus versos.

Dimecres continuarem amb les oracions, i la correcció es va fer més ràpida que anteriorment, donant per suposats els nostres coneixements de la sintaxis. Per finalitzar la classe, els companys i jo vàrem eixir al costat de Toni per llegir i fer una xicoteta "pràctica" del dia següent. Jo vaig tindre errors amb la velocitat de la meua llectura, però per sort eren senzills de millorar.

Dijous, matinada estellesiana, prop de 40 persones, càmera, micro, acció: Tras un llistat amb la gent que anaven a llegir, començarem la grabació pilotat per Toni i manejat pels homes que van vindre a la reunió. Jo vaig eixir a llegir, em va eixir prou bé, tal vegada caldria millorar-lo, però va ser una bona experiència i estic desitjant escoltar-me en la grabació.



Això es tot, fins la setmana que ve! <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">

Divendres 10 de maig de 2013
<span style="color: #800080; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 15.555556297302246px;"> = Treball creatiu Terra Baixa d'Ángel Guimerà = <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 15.555556297302246px;"> Ací teniu el meu treball del Terra Baixa, consisteix en un breu resum (tal vegada massa breu) dels esdeveniments principals del llibre. Gràcies per la vostra valoració!

Tots estàven reunits al molí com de costum. Les dones eren teixin, mentre que de sobte va arribar Xeixa amb la nova notícia. Sebastià, el cap de tot el poble, vol fer un casament per a Marta, una xiqueta molt coneguda al molí.

Pepa i Antònia, com sempre feien, començaren les preguntes per Xeixa, tot per ser les primeres en conèixer tot del casament. Sembla que tenen intenció de juntar a Marta en un pastor de les altes muntanyes.

Tomàs, un vell home va ser qui li va donar la notícia al pastor. Sempre obeïnt les ordres del cap, com en tota l’àrea. Marta estava present quan va escoltar tal disbarat, ella estava mig plorant perque ella no vols casament, i més en un xic que no coneix. A més dels presents també arrivaren Josep i Nando, que ja sabien quasi tot.

Quina casualitat que Xeixa, el xiquet que sembla més normalet, té molta informació de Sebastià. Aquest li conta a Tomàs que el cap vol conseguir diners com siga, i que tal vegada, el casament és el motiu. Més tard, arribà el prometit, el Manelic. Aquest quasi no sap res del casament, però tot està programat per a eixa nit.

Tots el que estaven fora del molí començaren a parlar-li. Començaren riguent-se d’ell, i el pobre Manelic es possà a contar la seua història del futur casament. Ell assegura que vol a Marta.

Sebastià arriva de nou i ja per la vesprada, fa possible el casament. Però abans de tot, ell parla amb Marta, mentre aquesta plora ell li diu que la vol i que la nit del casament tornarà per ella.

Una vegada casats, anaven al casa per tal de passar la primera nit junts. Xeixa parlà de nou amb Tomàs, encara que ja li va contar prou del Sebastià aquesta vegada li diguí que ell anava per les nits a vore a Marta.

Per la nit, Manelic li dona proves d’amor cap a ella, pero aquesta no està receptiva. De sobte ell veu sombres per la porta i sorolls. Es torna boig i comença a sospitar de Marta.

Ella poc a poc, va deixant al costat al Sebastià, i la prova està en l’intent de fugida de Manelic, que ella impedeix.

Marta, quan parlà amb l’ermità, li contà tota la seua història des que era menuda, i Sebastià la va a agafar fa temps. Tomàs ja entenia moltes coses.

Manelic molt desconfiat diu que s’en va, pero Marta ja cansada de la situaciò explica tot a Manelic, suplicant la seua mort. Aquest sense adonar-se li fa mal al cos però la vol tant que necessita un perdó.

Finalment, per decisió propia diuen d’anar-se’n lluny de tot el molí el que això implica. Sebastià impedeix la fugida de Marta i es queda amb ella i amb els servidors d’ell. Marta va viure un verdader infern.

Quan va apareixer el Manelic per la casa i es va trobar amb el Manelic van fer la lluita per la dona. Guanyant Manelic i cridan’t a tot el poble per vore com la llibertat d’ara en davant arrivaria al poble i al molí.

Manelic, ple de ràbia, va cridar als quatre vents: He mort el llop! He mort el llop! Referit al Sebastià, i donan’t llibertat a la terra baixa que feia poc estaven sotmesos a les lleis d’ell.



Diumenge 26 de maig de 2013
= Penúltima setmana abans de juny al 21T =

Es una nova setmana per al 21T, ja arriven els exàmens i també la pressó dels treballs i proves. Cada vegada estem més cansats per la calor i per tot el que hem fet i conseguit fins ara. No hem de llançar la tovallola, anirem junts fins al final, els nostres mérits es veuràn recompensats, de segur.

Dilluns tot dedicat a corregir els exercisis de microtextos i també de elementsde cohesió. Eren prou fàcils tot i que a penes vaig fer dos d'ells. Tal vegada per tota la feïna que portem damunt no tinc massa temps per aquesta matèria pero tras aquesta setmana tindré que possarme prou seriós.

A més d'aixó, Toni digué les puntuacions dels treballs de #TerraBaixa i la meua fou un 0,34 de 0,5 punts.

Dimecres el profe ens lliurà els nous fulls de cohesiò on ja introduïem nous termes per tal de facilitar el treball a l'hora de fer un text.

Hipònims, cohipònims, camps semàntics, proformes, contrasts, etc. Tot ben explicat per Toni i ja preparats per fer els exercisis pertinents.

Dijous fou la pràctica definitiva amb el text de La iguana en el que teniem que trobar les repeticions d'iguana i substituir-les per proformes, hiperònims-hipònims etc. Un ejercici prou bó per al exàmen diría jo. El corrigèrem grupalment i ja finalitzàrem la classe.

La setmana que ve més i millor, que ja no queda res! Ànims! <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;"> <span style="display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif;">