21A.25.ORTIZ

= Presentació personal =

[[image:Sin título.png width="243" height="192"]]
Benvinguts a tots al meu portfoli personal, em dic Arturo Ortiz i soc del grup 21A i ara us vaig a detallar les meues infor Aquest curs es plantejava com un repte en l'assignatura de valencià, ja que mai havia treballat d'esta manera, sense llibres i quasi tot per ordinador. Però m'ha ajudat molt per a millorar la meua formació amb els programes d'ordinador i el nivell de valencià que tènia, que no era el millor però gràcies a enguany he aconseguit millorar-ho. Respecte a les expectatives de l'assignatura com he dit abans tènia un poc de por ja que mai havia treballat una assignatura d'esta manera i crec que la majoria de la classe pensava igual, però tots ens n'hem adonat conte que este mode de fer les coses és millor i mes efectiu ,ja que fa que les classes es porten millor i l'assignatura siga mes fluida. La meua actitud personal en classe crec que ha sigut bona perquè tot el que es deia en classe era prou interessant i eren coses de les què es podien aprendre molt ,com per exemple fer tots aquestos treballs amb l'ordinador t'ajudava ha millorar el teu nivell d'informàtica i al ser tot nou el feies amb mes il·lusió i amb mes ganes. En el cas dels meus objectius personals com no sè la nota final no se si els he complit però en un principi era traure nota, mès avant es va convertir a aprovar i per estes dos avaluacions s'ha acomplit i en esta crec que m'he esforçat mes i ja veurem el que es reflectix en la nota. toc =[|Setmana de Videolits]=

Aquesta setmana ha sigut una setmana molt completa a la que li hem donat prou importància als videolits, que els meus companys han fet com a treball creatiu de terra baixa. El que vam fer va ser el següent:

Dimarts: Toni ens va donar un full que era una notícia que havíem de corregir amb els procediments de cohesió. Calia assenyalar els index grafics, el tipus de lletra, l'ús dels signes de puntuació i l'ús dels connectors. Mes tard Toni ens va dir el que era necessari perquè els videolits estigueren bé com que la musica havia de ser l'adequada per a la situació que s'estava parlant, que els títols de credit havien d'estar complets i que les imatges havien de ser de bona qualitat i que les lletres no les taparen.

Dijous: Aquest dia vam estar veient els videolits que els meus companys havien fet i Toni va repartir fulls per a tots els que volien avaluar-ho. El videolit s'evaluava en un total de 20 punts en què calia tindre en compte el seguent: Si els títols de crédit estaven complets, el propòsit de la història, el punt de vista, l'atmosfera creada, la qualitat dels imatges, la claredat del text o la veu, l'adequació de la música, la correcció lèxica i gramatical, l'economia en els detalls i l'interés o emoció. Vam estar veient alguns de classe pero no vam poder terminar de veure tos.

Divendres: Aquest dia Toni nomes entrar ens va donar un full d'exercicis de connectors que va dir que havíem de fer a casa, va explicar el que havíem de fer i despres va tornar a posar els videolits que faltaven per veure. Despres de veurels tots els que faltaven Toni va posar un videolit que havia fet una xica en 3 dimensions mes tard ho va posar en 2 i ho vam veure tots, llavors també ens va posar els videolits del 21t que l'havien fet narrats amb la seua pròpia veu.

Justificació personal: he triat esta entrada com la primera perquè em va paréixer molt interessant tot el tema dels videolits i també perquè és l'entrada que vaig posar de prova i crec que ha d'estar la primera

//** [|Poema XII d'Ausiàs March] **//
El poema XIII d'Ausiàs March gaudeix d'un esquema mètric molt usat en la poesia marquiana, cinc octaves de decasíl·labs amb rima consonant. A més compta amb una tornada regular. La primera estrofa és narrada i protagonitzada pel jo líric del poeta així a part de donar-li més realisme i dramatisme. Aquest to tràgic ve donat per el jo líric que demana a la gent que sigui feliç es mes ho obligá, seguidament en la segona part veiem com el jo líric no podrà dir les alegries que predica, al contrari s'ha d'assimilar a les ànimes infernades, no perquè estigui en pecat, sinó perquè s'igualen en el sofriment etern. Ausias March usaba en els seus poemes el "Simile qui con simile é sepolto". En l'inici de la segona estrofa March pren com és costum la moralitat, el fet de estar enamorat, l'únic semblant que pot tenir són les ànimes infernades pel seu dolor etern. El Jo líric considera que aquest personatge no pateix pas amb tant d'escreix com ho fa ell perquè el que li passa no acabarà mai ni el podrà curar cap metge. Aquesta tercera estrofa presenta una bimembració molt acusada. També apareix en March en el poema I, 42 i XCII, 78. En les estrofes IV i V March pren mà de la hipèrbole i sobretot de narrar els fets hipotèticament. La poètica marquiana pren com exemples el poema XXXIII, 43 o LXXXVII, 331-340, entre d'altres. el jo líric suposa que ha mort i que es troba al costat de Déu. El poeta ha mort per culpa de l'amor que tenia cap aquella dona que li ha donat molt poc d’afecte i ha mort sense tenir-hi. La tornada és un diàleg directe entre el jo del poeta i l'amada, el poeta li demana pietat alhora que li reclama el seu amor li diu que el seu dolor és tan fort que morirà per amor com bé sap que pot passar. Aquesta tornada ens remet a la del poema XI, amb la qual té molta similitud. El poema reprèn un tema trobadoresc, com molts altres de March, però el passa pel l’acte moral. El tema de la mort per amor de l'amant no correspost té caire trobadoresc, aquí pren una nova dimensió moral. Tot aixo el narrador opta pel suïcidi sap que potser d'aquesta manera l'estimada et plorarà i per tant sabràs que t'estima, així el jo líric es convertirà en un màrtir d'amor, hipèrbole total del poema. En cap moment es culpa a la dama de la seva poca mercè. La tornada també és en aquest apartat més reconciliador. La tornada de nou particularitza tot el poema que tenia un àmbit més general, un àmbit vàlid per al tema del poema. Sens dubte és un final molt ben plantejat i on el jo líric implora a la dama pietat perquè sinó potser s'haurà de penedir dels resultats perquè el seu amor és total, tanmateix a causa de la innocència del poeta és desesperat.

 **Justificaciò personal:** Esta entrada va ser mes complicada ja que va ser un dels primers treballs que vaig fer de valencià, era un poema d'Ausias March i era el poema XII d'una sèrie de poemes que Toni nos va ser assignant per orde de llista em va suposar un gran esforç i supose que al ser un dels primers trabjos que vaig fer deu d'estar ací.

===[|Quiz de Bernat Metge] ===

 Justificació personal: Aquesta crec que es una de les millors entrades que tinc. Es el questionari o quiz que Toni ens va manar fer i en el que jo vaig ellegir Bernat Metge. Es un trabal molt chulo perque utilitza el quiz revolution i es como si fora un questionari d'internet y fet per una pagina seria.

[|RESUM TIRANT CAPITOL X]
**__"SI LES COSSES DOLCES MAI ES TASTASSEN, NINGÚ NO PODRIA CONÉIXER-NE EL SABOR"__**

En aquest capitol Tirant se sént trist ja que la princesa Carmesina no fa cas de les seues constants pregàries i paraules perquè este amb el. Plaerdemavida al veure-ho desesperat li ajuda aconseguir que es gite amb la princesa i li diu que es pose en el bany en una caixa amb un forat perquè puga veure com es despulla i la toca, Tirant en un principi diu que no perquè no volia ofendre a Carmesina ni el seu honor però mes tard acaba acceptant. Plaerdemavida intenta convéncer inclús al rei que tirant és l'home ideal per a Carmesina. El dia que a la princesa li tocava bany tirant es va amagar en la caixa i Plaerdemavida porte a Carmesina a donar-se un bany, li va despujar la roba i li va començar a tocar en nom de Tirant i Carmesina li deia que es banyara amb ella i esta va respondre que només si passava una hora en el llit amb Tirant i esta accepta. Llavors Tirant eixiria per la finestra on hi havia posat una corda però era massa curta i es va trencar i en la caiguda Tirant es trenca una cama.Ho troba Hipolit i Tirant li diu que li diga al rei que se'l va fer muntant a cavall, mentres tant la viuda reposada li diu a Carmesina que Tirant hi havia mort.

Aquest titol es deu a la conversació que té Tirant amb Plaerdemavida en la que li diu que farà el possible perquè es llite amb Carmesina i Tirant li respon que no per a no danyar l'honor de la seua amada ni enfadar-la.

TREBALL CREATIU

Estimat Tirant

T'escric esta carta per a donar-te la meua opinió del capitol X i de les teues gestes en el. D'este capitol m'ha agradat que tingueres la valentia per a ficar-te en el bany i veure a carmesina ja que tènies que intentar-ho des del principi i arriscar-te un poc mas per a intentar gitar-te amb ella. També volia destacar la part en què et trenques la cama botant des de la corda a sigut una part divertida, per les altres parts tot molt bé el capitol m'ha agradat molt.
 * Justificaciò personal**: Aquest es una entrada sobre Tirant en la qual havíem de descriure un capitol del llibre i ami em tocà aquest. El seu nom era prou exòtic, era : `` Si les coses dolçes mai és pugeren tastar, ningu coneixeria el seu sabor``. Titol molt agut, dins de l'entrada escric la descripció del capitol i una opinió personal, a més esta el treball creatiu que vaig fer, era el de fer una carta a Tirant explicant-li el que mes o menys m'havia agradat del capitol.

[|Ultima setmana avans del examen i molt nervis]
Aquesta setmana va ser una setmana plena de treballs i d'examens i en aquesta entrada vaig a contar el que en fet a classe la setmana del 3 al 7 de juny.  Dimarts: Aquest dia com ja vaig dir en l'entrada passada vam anar a l'aula d'informàtica. On Toni ens va ensenyar com havíem de fer el blog que ajuntava totes les nostres entrades. Primer ens va dir la pagina en la que havíem de ficar-nos i després ens va donar un username, alguns eren compartits i ami em toquà el de la meua companya Cristina Campillos que ja no vè a classe , també ens va donar un email i una contrasenya perquè poguérem entrar en el wiki i poder fer-ho. Dijous: Aquest dia no vaig anar a classe perquè estava malalt però els meus companys van dir que havien estat corregint un text en el qual calia apuntar les comes, els punts i els diferents connectors també va dir Toni que el divendres faríem un pre-examen per a practicar.

Divendres : Aquest dia nomes entrar en classe Toni ens va donar els exàmens. L'examen era de 10 preguntes. En la primera calia dir la funció sintàctica de les oracions subordinades. La segona calia fer oracions amb connectors subordinats. Tambe hi havia exercicis de relatius, una oració en castellà per a traduir-la i posar bé els connectors i exercicis de relació de cohesio lèxica. A més Toni ens va posar un exercici de nominalitzacio que era una cosa que no havíem donat.

Aixo va ser tot el que em fet aquesta setmana, la que bè tenim l'examen espere que ixca bè al menys queda poquet per a vacances. <span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;">Justificaciò personal: Aquesta setmana va ser molt important per a mi fa poc i el motiu va ser que l'examen estava molt prop i no sàvia molt bé com a m'eixiria pel que estava atacat pel nervis a més que teníem milers d'exàmens mes. <span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;"> ===<span style="background-color: #ffffff; color: #f48d1d; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 22px;">[|Terra baixa, treball creatiu] === <span style="background-color: #ffffff; color: #f48d1d; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;">[]
 * Justificaciò personal**:Aquesta entrada mereix estar ací perquè és una de les mas difícils que he fet. Tractava de fer un treball creatiu sobre terra baixa en què molts companys meus i d'altres classes van fer un videolit el qual després em vaig penedir de no fer però si no n'hi ha hize este

===<span style="background-color: #ffffff; color: #f48d1d; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 22px;">[|Setmana del 14 al 18] === Aquesta setmana em començat la lliteratura i van fer els tres dies de classe: <span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;"> Dimarts: Toni ens va donar un full que teniem que omplir mentres que a posats les veus en el caset per a fer l´exercici, vam escoltar 17 textos i van corregir 12 <span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;"> Dijous: Vam terminar de corregir l´exercici del dimarts i vam fer un altre nou que tenia 13 textos nous i el treball es va dividir en dos parts igual que la classe i cadascun feia una part. <span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;"> Divendres: Toni ens va donar un full amb el que tenien que fer en davant amb lliteratura con el llibre de les veus del temps. Vam començar llegint les pagines 73 74 i 78, eren fragments de Ramon Llul. Justificaciò personal: Aquesta es una entrada bonica perque acabavem de tornar del nadal y van començar amb lliteratura un del apartats que mes m'agradat de l'assignatura. ===<span style="background-color: #ffffff; color: #f48d1d; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 22px;">[|Correcció del text de Bernat Metge lo somni] === <span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;">L´estill d´aquest autor no era del tot culte era un estill mitgn culte i modern. Llegint aquest fragment imagine l´autor com un home de lletres que intenta fer els seus llibres més colóquials perque es puguen entendre per més persones i així donar el seu punt de vista o la seua opinió. Els destinataris crec que són la realeza que hi havia a l´epoca o més bé la cort ja que ho diu per la mort del rei d´Aragó al que él estava molt vinculat i amb aquest llibre busca profunditzar en la seua llealtat cap al rei. L´época és l´edat mitjana mes o menys i en el regne d´Aragó, aquest llibre no ho llegiria només que els nobles i la cort a més estava dirigit per a éls. Relacionat amb la relació entre els textos aquest text per el cas de l´ánima es pareix a un altre que es diu conte de nadal en el qual apareixen ánimes i volem donar una idea o lecció. Justificaciò personal: Esta entrada és una en què havíem de corregir el text de Bernat Metge, on vaig escriure la seua biografia i les coses que va fer, les seues obres i la re. L'he posat mes que res perquè és una introducció de la literatura que vam estar donant en classe i també com un reconeixement als autors que hem vist al llarg del curs. ===<span style="background-color: #ffffff; color: #f48d1d; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 22px;">[|Les primeres exposicions] === Hem començat la setmana d'exposicions i han començat el grup d'Henry i Jefferson i han ablado sobre la Contextualizació historicocultural: antecedents històrics, inicis d'un estat, els grans conquestes... La següent exposició va ser la que van fer sergio,Adrian,Lucia,Raquel i van parlar sobre el tema dels poetes arabigovalencianos. Quant a la nota que els van posar es va fer atraves del professor i dos companys que els posaven nota.
 * <span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;">Bernat Metge **<span style="background-color: #ffffff; color: #3c1f00; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 14px;"> fou un escritor catalá.considerat un dels millor prosistes catalan, va introduir l´estill renaixentista en la literatura catalana. Desde molt jove va estar lligat a la corona d´Aragó. quest fragment del text és de génere ideòlogic ja que exposa les seues idees i el tema del fragmènt és que només s`ha de creure el que veus i no el que et digin. Este es un fragment assagìstic en el que Bernat Metge exposa les seues idees com el de la incredulitat que és l´opinió o idea defensada per Bernat. En esta historía fa referéncia a la creencia de l´ánima o coses sobre naturals a les cuals el personatge respos dient que només creu en allò que ell veú i no es deixa influir per altres. En el fragment s´utilitsent mots o expressions de registre culte com per exemple iniquitat, cogitacions....
 * Justificaciò personal:** L'entrada en si és prou pobre però no he pogut corregir-la per falta d'informació, també és veritat que si haguera començat hi ha fer les entrades com he acabat les ultimes la cosa haguera sigut una altra. Esta entrada esta prou recordada perquè començaven les exposicions i em recorde que molta gent estava nerviosa per eixira parlar en public però és a una de les coses que cal acostumar-se.

===<span style="background-color: #ffffff; color: #f48d1d; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 22px;">[|Els trobadors, la lirica i el segle d´or] ===

ELS TROVADORS Un trovador és un poeta cantor de l´Edad Mitjana que crea composicions literàries i musicals, destinades a ser difoses pel cant dels joglars. El terme "trobador" especifica aquell "poeta" que escrivia en llengua vulgar. El trobador és aquella persona culta, que sap de musica, de retorica, de lírica, és a dir, que pertany a la noblesa, o que, si més no, ha après aquestes tècniques, i que escriu les poesies en llengua vulgar per tal que siguin difoses oralment. Cal recordar que la població en aquella època era analfabeta i tota aquesta literatura havia de ser recitada i escrita en la llengua del poble i, no pas en llatí. Els seus poemes no eren per ser llegits, sinó escoltats. Cada trobador tenia el seu propi joglar que difonia les seves creacions. Els cançoners recullen les composicions dels trobadors, que tenien caràcter oral. Vivien de les seues composicions i la nobleça les pagava un sou per aqueta rao. LIRICA Es un genere musical i literari en el queal l´autor vol espressar els seus sentiments i emocions amb un poema musicat, originalment amb una lira. Te le seguents caracteristiques: -Te l´objectiu de transmetre una emoció -S´expressa a traves del vers -Es mes breu que els altres géneres per guanyar en intensitat. -El punt de vista es subjectiu -Predominen els textos en primera persona La lira compren la oda, la balada, la elegia, el sonet inclus les operes. La metrica i el ritme depen de cada autor. La lirica es el genere mes antic de la poesia. I la lirica es compon: -El hablant liric: que es el ser fictisi que transmet les seues emocions -L´objecte liric: es la persona o objecte que provaca les emocions -El motiu liric: es la idea que s´expressa en la poesia -Actitud lirica: que pot ser enunciativa, apostrofica i carminica. Els subgeneres lirics son: -La canço: poema d´admiració que expresa un sentiment. -L´himne: es una canço molt exaltada -L´oda: un poema reflexiu i mediatiu -L´elegia: Un poema melancolic -La satira: es un poema mordaz.

EL SEGLE D´OR L'anomenat segle d´or és un període de gran vitalitat literària i artística a Espanya que se sol identificar amb el segle XVII, tot i que alguns autors inclourien des del 1492, data del descobriment d'Amèrica o de la Gramática castellana de Nebrija fins a la mort de Calderón el 1681. El primer que parlà d'un segle d'or espanyol va ser l'hispanista nord-americà George Ticknor en la seua Història de la literatura espanyola, al·ludint al famós mite d'Hesíode
 * Justificaciò personal:** Esta és una altra entrada de literatura en la qual es parla sobre els trobadors i tot el que van significar per a la literatura d'eixa època, de la lírica i dels segles d'or que van ser una etapa molt bona a Espanya. Esta entrada l'he triat pel que m'ha agradat la literatura enguany i per que era de les millors que em quedaven

=<span style="color: #0000ff; font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 1.4em;">Reflexió personal =

Bè com ja he acabat amb el portfoli i açò ja va arribant al seu fi vaig a dir-hos el que m'agradat del curs. DesPerquè d'un curs que serà inoblidable i d'estar fent treballs a través d'internet i amb el nou sistema de puntuació per a l'avaluació etc ha sigut un gran any i sobretot gràcies al professor Toni que a sabut ensenyar-nos l'assignatura del mode mes adequat i estic segur que tots ho trobarem a faltar i desitjaríem que l'any que ve tornara a ser el nostre professor. El millor que ha tingut l'assignatura han sigut els treballs fets per ordinador ja que et permetien molta llibertat i molta facilitat per a expressar-te, i amb açò acabe només em queda dóna les gràcies a Toni i als meus companys i esperar que ens vegem prompte. Una salutació.