21C.17

17toc

= 1.Presentació personal = El meu nom és Eva Iniesta Bartolomé i sóc alumna del grup 21c. Al principi del curs, Ferran ens va dir que no tindríem llibre de valencià i que cada setmana hauríem de fer una entrada en un "blogger" resumint el que havíem fet en classe. En aquell moment vaig pensar que l'assigantura de valencià suposaria un repte al llarg del nou curs que tènia per davant, ja que utilitzaría noves pàgines com "blogger" o "google drive" però el més difícil sens dubte sería començar a escriure en valencià. Encara que des que anava a primària he donat valencià, sempre m'he guiat per un llibre, fent exercicis, llegint els llibres de lectura que em manaven i poc més, per això el meu nivell de valencià era mol pobre i a penes tènia la capacitat per a escriure jo mateixa. D'altra banda, l'assignatura de valencià sempre m'ha resultat molt pesada i avorrida, pot ser perquè la dinàmica que es portava en el meu antic col·legi fora sempre la mateixa, és a dir només el llibre. Peró la idea d'escriure en un blog, donant el meu punt de vista sobre el que donàvem i féiem, les activitats creatives i les exposicions van ser un bon camí perquè em començara a interessar i preocupar per l'assignatura, obligant-me a fer-ho millor cada setmana. A més, sempre he tingut una actitud positiva davant de la classe i tots els treballs que se'ns han manat al llarg del curs he intentat fer-los igual que les activitats, encara que hi haja hagut alguns dies que no les haja fet perquè teníem molta faena. Inclús m'he presentat en estes ultimes avaluacions als llibres voluntaris de lectura per a pujar la nota final. Ara que ja he acabat, pense que he superat les meues pors de principiant, he aconseguit escriure en valencià amb més seguretat en la meua mateixa i pel que fa a parlar també he notat una millora. L'única cosa que m'ha faltat ha sigut escriure sense faltes d'ortografia, cosa que espere millorar durant l'estiu perquè l'any que ve no em supose un problema. A continuació, les meues deu millor entrades, les quals pense que esten més variades i completes. Les posaré per ordre cronológic, des de l'entrada més antigua a la més recent. = 2.Un valencià diferent (29-9-2012) = Durant les dos setmanes que portem de curs, hem fet distientas activitats. Al principi de curs, Ferran ens va donar una prova de coneixements previs per a saber el nivell de cadascú i dels que ens recordàvem d'anys anteriors, incloïa un text per a traduir i altres textos amb activitats sobre cada un d'ells. En una altra de les classes mes recents, organitzem un xicotet debat (dividits en grups de 4 persones) en el que havíem d'opinar sobre les normes de l'hora de valencià i les tècniques que s'anaven a portar acabe. Un dels temes mes polèmics va ser que no portarem llibre de valencià, ja que sempre hem portat llibre, una de la preguntes que també van sorgir durant el debat va ser la de que farem a l'hora d'un examen ,dado que no seguim un temari. En l'última classe, corregim un resum que ens manaren fer sobre un text titulat, Conciliar la família i la feina, per a això ens va fer subratllar els conceptes més importants i ens va ensenyar diversos textos mal resumits i el mateix text ben fet perquè comparàrem ambdós, per a acabar ens va manar per a la pròxima resumir-ho de la forma que ens havia ensenyat. Al principi resultara difícil per tots els canvis però será qüestió d'acostumar-se ja que tots ells són per a ajudar-nos en un futur.



= 3.Romanços del passat (20-10-2012) = Aquesta setmana ha sigut un poc mès intensa que l'anterior. El primer dia, vam fer els grups per als treballs d'investigació que Ferran ens va comentar la setmana passada i que a mès ens va repartir una fotocòpia on posava tot el que s'ha de fer en el treball (presentació, exposició, com i on buscar la informació etc). Aquestos treballs els començarem a exposar a classe a finals d'octubre-principis de novembre per a poder donar-nos temps a preparar cadascù la seua exposició. D'altra banda, hem acabat de corregir els quatre poemes que havíem de fer cap a un parell de setmanes.

Dels poemes que hem fet hi ha un que m'ha cridat l'atenció, el Fragment d'Espill o Llibre dels dons de Jaume Roig, perquè al contrari que tots els poemes que fins al moment havíem treballat, en els que un cavaller esta boig per la seua amada i la descriu com una cosa divina o coses semblants, en aquest critica la dona descrivint les coses que ocorren una vegada s'han casat, com que roncava per la nit o que es pixava mentres estava dormint. Un altre que també m'ha agradat, a sigut el de Poema LXVIII d'Ausiàs March, en el descriu l'amor platònic que sent ell per la seua amada com la fidelitat que un cavaller té amb el seu senyor. Hui, abans de que s'acabara la classe, Ferran ens ha dit que el dimarts de la setmana que pròxima haurem de realitzar un'examen' dels sis poemes que hem fet, tenint el llibre i els apunts que hem pres en classe, en el que haurem de parlar dels poemes que ens agraden mès seguint les preguntes que ens ha donat, tot ens haurà d'ocupar com màxim un foli i mig. = **4.L'història arriba a la nostra classe (9-11-2012)** =

Aquesta setmana hem continuat amb les exposicions i la veritat no estan eixint res mal.

El primer dia va exposar el tercer grup que ens va parlar dels trobadores catalans, els trobairitz occitanes que eren dones que compossaven cançons relacionades amb l'amor cortes, algunes de les què es coneixen és la Comtessa de Dia, qui escrivia poemes dirigits al seu amant. També es parle de la poesia trobadoresca, on es digeren les característiques (poesia culta i lírica), estils (Trobat lleu, Trobador clus i ric) i els gèneres (cançó, dansa, l'albada, pastorel·la, sirvanentes, play i la tenço o lloc partit) apuntales de comentar un poemes d'una dels trobairitz.

El seguent grup ens va parlar dels trobadores catalans occitans, centrant-se en quatre d'ells: - Jaufre Rudel, de qui es comenta un dels seus poemes 'Pel maig que el jorn és tan llarguer'. -Bernat de Ventadorm, es coment el seu poema 'Can vei la lanzeta mover'. -Guillem de Bergueda, el seu poema va ser el de "L'amor de lloançes a clames" - Ansem de Turneda de qui es s'ha comentat el seu poema, "Elogi dels diners".

Al grup que li tocava hui exposar ens ha parlat de la llírica entre els trobadors i els Segle d'Or. Primer ens han comentat un poc el que era la llírica i la situació en el Segle d'Or, que vull destacar algunes de les obres d'aquesta època que són 'Homilies d'organya' i 'El llibre llutge' escrites en prosa en vers. A més de parlar-nos d'alguns poetes com Pere March, de qui ens han comentat un dels seus poemes 'Al punt que l'hom naix comença a morir' que tractava de que la mort ens tracta a tots per igual. Per altre costat també s'ha parlat, d'Andreu Febrer qui en les seues obres podia destacar un tema recurrent: la mort per amor. I finalment, ens han comentat a Gilabert de Próixita de qui s'ha comentat un altre poema que s'anomenava 'Amant llanguisc, llanguist passe amb pena'.

D'una altra banada, Ferran ens ha dit que tots aquestos poemes estan en el nostre llibre de llectura, a més de que tots els temes que s'estan exposant,dons estaria bé que començàrem a llegir i subratllar per preparar-nos l'examen próxim.

= 5.Ens hem llevat un pes de damunt (14-12-2012) = Aquesta setmana ha sigut molt important en tot el que portem de curs i supose que sabreu per que, de totes maneres ací teniu un xicotet resum del que ha succeïx: El primer dia, Ferran ens va donar una espècie de preexamen per a preparar-nos i saber com seria el que tindríem eixa mateixa setmana, la fotocòpia estava dividida en dues parts: una part era el comentari del poema, en el que ens demanava que analitzàrem el text, la forma i relacionar-ho amb altres textos de l'actualitat. Aixó havíem de dir per algunes dades de la biografia de l'autor, amb això havíem d'estudiar-nos tota la literatura que havíem estat estudiant durant tota l'evaluació. L'altra part era un text en què havíem d'analitzar-ho segons tots el que havíem donat segons l'adecuacion, la dixi i la modalització. Tot açò ens ajudaria per a l'examen del dijous que va ser similar a la fotocòpia, ens va tocar analitzar un poema d'Ausias March i l'altre text es tractava d'un article d'opinió de tira periòdica. Hui hem estat corregint exercicis sobre la modalització que teníem pendent, un text sobre el codonyat escrit per Toni Mestre, en el que segons hem llegit no és res fàcil trobar-ho i també ens demostra la perdua de la llengua valenciana.

= 6. La teua forma de parlar (19-1-2013) = Aquesta setmana ens hem centrat només en els tipus de registre que la setmana pasada vos vaig comentar i també hem estat fent algunes activitats sobre ells per a preparar-nos cara a l'examen. Un dels exercicis tractava de fer un xicotet resum sobre tots els tipus de registre: __REGISTRES FORMALS__ -Cientificotècnic: explica de manera neutra temes especialitzats. És caracteritza per la seua claredat, objectivitat, denotacio i precicio lèxica. -Literari: Tè finalitat estètica, que tracta de cridar l'atencio del receptor. Carcteritzat per l'alt grau de d'elaboracio llinguística, subjectivitat, llenguatge connotatiu i polisèmic i figures retóriques. - Varietat estàndard: serveix de model de referència. És caracteritza per ser supradialectal, caràcter neutre i grau de formalitat mitja o elevat. __REGISTRES NO FORMALS__ (caracteritzats per l'espontaneÏtat) - Col·loquial: característic de la conversa espontània i de la comunicació oral informal. -Vulgar: Transgressió de la norma social. Caracteritzat per ser poc elaborat, paraules malsonats... - Argots: llengua que utilitza un grup social per diferenciar-se de la resta de parlants. S'agrupen: a) Compartixen activitat o professió. b) Grups marginals. c) L'argot juvenil o dels estudiants.

Algunes de les activitats que més em van agradar van ser la 4) on tènies que dir sis paraules d'un camp cientificotècnic i la resta de companys havien d'endevinar de que camp es tractava. I una altra que també en va agradar va ser la 5) on et demanava que digeres 10 paraules de l'argot juvenil com, xorbo, xoni, cani, chiti, tronc, liar-la parda, pateo, nano, tete i chingar.

Durant els dos últims dies ens hem dedicat a una altra activitat relacionanada amb els regidtres. Ferra ens va repartir una fotocòpia amb 6 exemples de registre que havíem de classificar segons el tema, el llenguatge, el mode, el nivell de formalitat, l'intencio i el nom del registre.

Per a la pròxima setmana Ferran ens ha demanat que li acabem els exercicis d'aquesta fotocòpia en la què hem de dir de què registre es tracta i què és el que el caracteritza.

= 7.Ni l'angles ni l'italià, millor valencià apitxat (2-2-2013) =

Aquesta setmana ha sigut totalment diferent de l'anterior, ens hem centrat el els distints tipus de llengües i en especial del valencià. Ferran va continuar explicant-nos els fulls que ens quedaven dels dialectes geogràfics i vam descubrir que dins del català hi ha dos classes: -DIALECTE OCCIDENTAL -DIALECTE ORIENTAL. Dins de cada hi ha distintes classes: a) CATALÀ OCCIDENTAL 1. Varietat Nord-Occidental (Andorra, sud de Tarragona, nord de Castelló...) Alguna dels seus característiques és la presència de –o final en la 1a persona del present d'indicatiu. 2. Valencià general 2.1 Septentrional ((Ports, Alt i Baix Maestrat) Alguna dels seus característiques és la perdua de la -r final. 2.2 Castellonenc (l'Alcalanten, Plana Alta i Baixa) Alguna característica important es la pronunciació de la ts>tx i la tg>tj. 2.3 L'apitxat (l'Horta, el Camp del Túria, Gandia, Xàtiva....) Una de les seues característiques seriosa es l'ensordiment de l'essa sonora i tranformació en sorda o la pronunciació de g,j,tg,tj>tx. 2.4 Meridional (la Vall d'Albaida, la Marina Alta i la Baixa...) Una de les seues característiques que calç diferenciar és l'harmonia vocàlica que és la pronuciació d'-a final àtona com -o i -e oberta tònica i l'article salat (es i sa). 2.5 L'alacantí (comarques de l'alacantí, el Baix Vinalopó i els Valls de Vinalopó) Alguna dels seues característiques serien la perduda de la -d- intervocàlica i l'abundancia de castellanismes. b) CATALÀ ORIENTAL 1. Septentrional o rossellonés(Catalunya del Nord) Alguna de les seues característiques és la neutralització de les vocals àtones i en la 1a persona del present d'indicativo en -i. 2. Central (Girona, Barcelona, nord de Tarragona) El mateix que en el septentrional però en -o (-u) . 3. Balear (Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera) Apart del lèxic específic també trobem l'article salat (és ,sa, ses,so) . 4. L'alguerés (Sadenya) Ple d'italianismes però també presenta altres característiques que ho diferencien la terminacions del present d'indicatiu en -eva, -iva. Amb tota esta informació, Ferran ens va repartir unes fotocòpies on escoltaríem uns monòlegs en què havíem de saber distingir a que llengua pertanyia, varietat dialectal, subdialecte i dir alguns trets fonetics, trets morfosintactics i trets del léxic específis. La setmana que ve acabarem aquesta activitat i farem alguna altra més per a deixar aquesta part del temari acabada i començar amb la literatura.



= 8. Llibre que deixen marca (22-2-2013) = Aquestes setmanes estan sent molt curtes, ja que només tenim dos classes de valencià i no podem donar tot el que estava previst per a cada setmana, així que hem de donar-nos pressa perquè el dia de l'examen (8 de març) este tot clar. Hem seguit amb la literatura medieval, però hem deixat Ramon Llull per a continuar amb els següents en la nostra llista. Ferran ens ha explicat Les cròniques i les diferències que hi ha entre els llibres de cavalleria i la novel·la cavalleresca, ara vos faré un xicotet resum del que hem vist: ELS CRÓNIQUES 1) Llibres del fets. Escrit per Jaume I, es tracta d'una autobiografia en què narra, en primera persona, les seues conquistes com la de Mallorca i la de València. 2) Crònica de Bernat Desclot. La seua obra esta escrita en 3ªpersona i parla sobre la dinastia d'Arago. 3) Crònica de Ramon Muntaner. La seua obra esta escrita en 1ªpersona i utilitza un lenguale joglaresc (apel·lació del públic) 4) Crònica de Pere El Cerimoniós. La seua obra esta escrita en 1ªpersona i utilitza un llenguatge elegant i humanista. LLIBRES DE CAVALLERIA S.XIV -Esta escrita a vers. -Respon als ideasl de la noblesa. -Apareixen elements fantàstics, poders sobrenaturals, llocs remots, època llunyana...



NOVEL·LA CAVALLERESCA S.XV -Escrita en prosa. -Defensa els ideals de la burgesia. -Tot és versemblant, realista. -Llocs i època coneguts i personatges huma.

A més hem llegit dos fragments del llibre del Les veus del temps: El desencantament de la donzella de Blandín de Cornualla i Com Jacob Xalabín i la senyora Nerguis recuperaren el coneiximent de Jacob Xalabin.

Per a la setmana que ve haurem de llegir-nos altres dos fragments de la prosa moral, que l'hem començat a veure aquesta setmana però que explicara amb detall, mes avant. També dir que el dimarts de la setmana que ve es farà l'examen del Llibre dels besties per a pujar nota. = **9.Blandín de Cornualla: El desencantament de la donzella (2-3-2013)** = Es una narració d'autor anómin, es tracta d'una de les de "Matèria de Bretanya" del segle XII,aquestes tracten de composicions primer en vers i desprès en prosa al voltant de personatges mítics situats en torn al segle VI, i que tenen com a elements recurrents la figura del rei Artús i els cavallers de la Taula Redona i les llegendes sobre el Sant Greal. Lóbra de Blndín de Cornualla consta de 2.394 versos octosíl·labs apariats i fou escrita en occità. El relat presenta una estructura narrativa en què predomina lácció sobre qualsevol altre element i on el recurs a la descripció o a la digressió es molt escàs. El tema d'aquest fragment es la força de l'amor,que li ajuda a lluitar amb totes les adversitats que se li presentaren davant d'ell per alliberar a la donzella encantada que es troba dins del castell, de la que s´ha enamorat. Aquest es el resum del fragment: Un donzell li va dir a Blandín si sabia noves d'una donzella que es trobava encantada i volia deslluirar-la del seu encantament, Blandín li va dir que li mostrara la donzella perque el també volia ajudar a llevar-li l'encantament. Quan Blandín va veure a la bella donzella encantada al llit, aquest se va enamorar i li va preguntar al donzell que havia de fer per deslliurar-la. Aques le diguè que calía agafar un ocell, anomenat Blanc Astor, pero tenía que pujar a la torre del castell on trobaria tres portals, al primer un gran serpent, al segon un gran dac i al tercer un gran sarraí encantat. Al primer, va lluitar amb la serp a qui li travessà la panxa i tambè li va ferir la boca, aquesta va caure als seus peus morta. Desprès, va pasar al segon portal pero com el drac es trobava dormir va passar sense despertar-ho. Va anar al tercer, on va trobar al sarraí que va ferir atravesant-li el cor i amb la seua espassa li va trencar el braç esquerre i li va donar colp fins que va perdre tots el sentits però finalment li va arrancar dos queixals, aleshores el sarraì va morir. Va agafar el oell i quan va regresar va lluitar amb el drac, a qui li enfosà l'espassa a la gola moltes vegades , i per aixó va morir desangrat. Blandìn torna al castell on es trobava el donzell i la donzella encantada. El donzel, que era el seu germà li possà l'ocell a la mà. Immediatament, la donzella torna a la vida meravellada. Aquest conte presenta tots el elements propis desl llibres de cavalleries, apareixen elements fantàstics (dracs,serps...), poders sobrenaturals, es situa el un lloc remot i una època llunyana. A mès, respon al ideals de la noblesa. Tot i que també trobem elements de la rondallística popular. Puc relacionar alguns dels personatges fantàstic que apareixen (com el sarraí que asoles podià morir si li ferien el dents) amb algù de les mitologíes com Sanson, perque li ferien si li llevaven els cabells i tambè com el talo d'Aquiles. Com alguns estudiosos han defensat, consideren que l'autor era català per la gran quantitat de catalanismes que hi apareixen, cosa que ens fa pensar que era occità. Els destinataris de la seua obra seria gent culta( que pugerà llegir), per el vocabulari que utilitza (enastada, ferma, nafrat, irat, enfurit...) i la va escriure amb una finalitat d'entretenir al seu públic.

Finalment, he relacionat aquest fragment amb el conte infantils com la bella dorment i amb laprimera pel·lícula de Shrek, quan va a la torre on es trobava la princesa Fiona pressa per una drogana amb qui tenia que lluitar el cavaller qui volguera alliberar-la. Una altra relació amb l'actualitat es amb els llocs de Mario Bros. = 10. Com vols que t'ho diga? (21-4-2013) = Aquesta setmana no ha sigut molt diferent de la setmana passada, hem continuat amb les nostres fitxes sobre la coherència i fent alguns exercicis que ens serviran d'ajuda per a l'examen de l'avaluació. No obstant, la setmana va començar amb una notícia que no ens esperàvem.

El primer dia de classe, Ferran ens va dir que la setmana que ve es realitzaria la setmana de lectura i que estàvem invitats a participar-hi, llegint uns poemes de V. Andrés Estellés (de forma voluntària) davant dels nostres companys de batxillerat. Per a fer-nos una idea que tipus de poemes hauríem de llegir, Ferran ens va llegir diversos poemes de l'autor, indicant-nos la pronunciació i interpretació que és necessària fer. D'altra banda, hem continuat amb el següent punt en les fitxes de coherència, "Lestructura del tema", on hem vist els tipus de textos que hi ha, les seues parts, les seues estructura i característiques. A continuació, vos faré un resum: - NARRATIU : conta els fets i accions que ocorren a algú en un temps i un espai.Gèneres: vaig comptar, novel·la, reportatge, pel·lícula,certes notícies, cròniques, acudits... - DESCRIPTIU : Informa com és una persona, un lloc, una època, una situaciò, un objecte... Gèneres: inventari, guia turística, noticies, cartes, narracions, retrats, catàlegs, definicions... - EXPOSITIU : Intenta fer entendre idees i conceptes a algù. Gèneres: llibres de text, exàmens, apunts, confèrencia, articles científics... - ARGUMENTATIU : Convenç algú d'alguna cosa, exposaopinions per a defensar-les o refutar-los. Gèneres: Assajos, cartes al director, articles d'opinió, comentaris de text... - INSTRUCTIU : Transmet regles, ordres, explicacions o advertències. Gèneres: llibres d'instruccions, receptes de cuina, prospectes de medicaments, lleis... - CONVERSACIONAL : Conversa oral o escrita entre dos interlocutors, si més no, que alteren els papers de l'emissor i receptor del missatge. Gèneres: entrevistes, debats, tertúlies, xats, sms, whatsapps, diàlegs directes o indirectes... Per a posar en practica tot açò, vam fer diversos exercicis on ens donaven distints textos i nosaltres havíem de dir que a tipus pertanyien, les seues parts, estructura i característiques (com les formes verbals) i a més dir que tipus de progressió pertanyien, ja vist la setmana passada. L'últim dia de la setmana, vam analitzar un text que tènia com a tesi: "Problemes que genera el mal ús de la televisió en la població infaltil i juvenil". Es tractava d'un text expositiu -argumentatiu, ja que vam poder diferenciar tres parts en aquest, la tesi, els arguments a favor i en contra i la conclusió. A més, aquest tema va generar polèmica entre alguns dels nostres companys que de forma inesperada van començar un xicotet debat, on van defendre les seues postures sobre les actuacions que els pares tenen i han de tindre amb els seus fills. La setmana que ve continuarem amb més fitxes i més temes de que parlar. = 11.Que ràpid passa un any... (1-6-2013) = Aquesta setmana hem avançat molt en el nostre temari, hem deixat de banda les oracions coordinades i subordinades i hem començat amb els temibles pronoms febles, a més Ferran ens ha comentat altres nosticies que són molt importants abans de que acabem el curs. La setmana va començar acabant els exercicis de les fotocòpies sobre les oracions, els quals, tènies que dir si el connector estava bé o si li podies llevar la preposició que portava davant, la funció dels connectors en cada oració i transformar algunes oracions d'exercicis anterior a altres formes com a condicional o causal. Una vegada acabada eixa part, Ferran ens va repartir unes fotocòpies sobre el següent que veuríem, els pronoms febles. Aquestos ja els hem vist en cursos anteriors però mai esta de sobra que se'ns recorden i com alguns som un poc oblidadissos, Ferran ens va escriure la taula que els resumix.

Amb la taula en la mà, Ferran ens explique la funció de cada un d'ells i quan s'havien d'utilitzar: 1. Substitució del subjecte 2. Substitució del complement directe 3. Substitució del complement indirecte 4. Subtitució del complement de règim verbal 5. Subtitució del complement del nom 6. Substitució del complement circustancial 7. Substitució de l’Atribut 8. Substitució del complement predicatiu

També ens va estar comentant la combinació de pronoms febles i les formes que cal d'evitar, però això ja ho veurem amb més calma la setmana que ve. A més, hem d'anar pensant la data en què volem posar l'examen sobre açò, encara que no ho sabem perquè estes setmanes són mortals en la vida de l'estududiant i no hi ha lloc.

Per ultim, Ferran ens va dir que esta setmana faríem la nostra ultima entrada al bloc i que abans d'acabar el curs hauríem de seleccionar les 10 millors entrades de cada un i després s'unirien totes per a penjar-les en la pagina de l'institut.

Açò ha sigut tot, ha sigut difícil però hem sabut com portar-ho i crec que a tots ens ha acabat agradant, moltíssimes gràcies per aquestos mesos que hem passat junts recordant el que hem anat fent durant aquestes setmanes i esperem que l'any que ve siga igual.

= 12.Reflexions dels escrits i valoració de l'assignatura = Estes deu entrades mostren l'evolució que he tingut cada setmana tant en l'escriptura com en la meua manera d'expressar-me. Però no sols han sigut les entrades semanals, si no tots els treballs que hem fet, les exposicions, les lectures de poemes, els llibres i sobre tot els exàmens els que a poc a poc han fet que hi haja un abans i un desprès en el que jo creia que era el valencia.

No tot el curs ha sigut bo, també hi han hagut moment roÏns en els què no entenia quelcom però en eixe moment es quan Ferran i la resta dels meus companys m'ajudaven entrendre-ho, com és el cas de les oracions subordinades i coordinades o els pronoms febles.

Finalment, pense que tot el que hem fet ha sigut millor del que m'esperava al principi, he aprés moltes coses tant en la literatura valenciana com en la llegua, les quals m'han fet donar-me compte de coses que abans ignorava, només puc gràcies per tot. Espere veure-vos a tots de nou l'any que ve.

=**1. Presentació personal.**=

Hola, soy Rebecca Mansilla, i sóc alumna de 21C. Al principi de curs Ferrán ens va comentar que este curs seria diferent de tots els altres cursos que havíem tingut fins al moment i tots estàvem espectantes de que es refira. Ferrán ens va dir que este curs no anàvem a tindre llibre de text i al principi, si sóc sincera, no em va fer molta gràcies, perquè no sàvia com m'anava a enfrontar als exàmens sense tindre un llibre davant.

A banda d'això, ens va dir que havíem de fer totes les setmanes unes entrades en un blog que tenim cada curs de batxillerat. Açò tampoc va ser del meu grat, ja que jo i els ordinadors no ens portem molt bé. Però a poc a poc me vaig anar acostumant a això i en el fonde m'acabe agraden-te.

Gràcies a eixe mètode he aprés més valencià, ja que parlar-ho, en realitat sabem tots, però a l'hora d'escriure, fallem prou i el mètode del blog ha sigut de gran ajuda, perquè ens ha fet fixar-nos més en les nostres faltes d'ortografia.

Ha sigut un bon curs i la veritat, encara que en un principi no m'agradava la idea, finalment ha acabat agradant-me més que tenint un llibre davant.

=**2.Setmana recargada de poemes.**=

Aquesta setmana en la classe hem treballat molt i hem estat fent les preguntes dels poemes que ens quedaven. Ens faltaven quatre, el primer que hem treballat ha sigut el Poema LXVIII d'Ausiàs March, on dóna a entendre que ell, el 'jo líric', tracta d'expressar i es compara amb un petit vailet dient que ell té un sentiment de lleialtat al seu amo i que per molta festa o beneficis que li puga donar un altre i es va a quedar amb ell perquè sap que al final tindrà la seua recompensa. Ací, en este poema la recompensa és la seua amada i el seu amo és l'amor, a que servix. També hem aprés la paraula 'seny' i volia donar a entendre que ella estava plena de judici, cap. Després hem estat parlant del Fragment d'Espill o Llibre dels dones de Jaume Roig. Les anècdotes més impactants del poema han sigut que la dona s'orinava en el llit, que quan li venia la regla sempre deixava que sangrara i no es netejava, que no es depilaba... En este fragment el que més sorprén és que hi ha com una espècie d'intercanvi de papers, on la dona és la desagradable i l'home no. En resum és un poema misogin, que és odi a la dones. Hem observat que són versos tetrasíl·labs (4a 4a, 4b 4b) i són noves rimades comediades (partides) molt característic de Juame Roig. Finalment hem parlat de La balada de la garsa i l'esmerla de Joan Roís de Corella. Tracta d'un home que esta bojament enamorat de la seua amada i ella no li correspon, per a ella el li es indiferent. Pero el no perd l'esperança fins que ella no li diga a la cara mirant-li als ulls que a ella li dona el mateix que mora d'amor o no. Esta clar que es un poema de morir d'amor i que no té un final feliç. Segons l'estructura, en la primer part es parla de com son les aus i s'observa que son versos decasíl·labs i on la balada es una cançó. La relació entre les aus es que ella es la garsa, perque es blanca, que es símbol de virginitat i puresa i ell és la merla, perque es negre i simbolitza més a l'home. La setmana que ve ha dit Ferran que farem un examen sobre els poemes i ens ha donat preguntes perque ens ho podem preparar un poc millor a casa.

Finalment bon cap de setmana =** 3.Acabem amb exposicions i comencem amb l'adequació. **=

Esta setmana hem seguit amb les exposicions, ja les últimes. El primer grup parlà del Segle XV i la Literatura. La primera exposició ha tractat sobre el segle XV i la literatura. Període de transició entre la poesia trobadoresca, renaixentista i medieval. Va ser un període de diferents cultures on va destacar l'aparició de la impremta, la qual cosa va desencadenar un augment d'autors i és va trencar els vincles de la tradició occitana. En l'àmbit polític va arribar la irradiació cultural i es va estendre l'alfabetització, en la llengua serà una referència per als escriptors i la prosa va ser de terreny i narrativa cavalleresca, com per explemple Tirant lo Blanc. El primer llibre a Espanya en valencià va ser Obres etroben en lahor de la verjurada Maria. I els autors mes destacats van ser Ausias Marc, Juame Roig, Roig de Corella i Joanot Martorell. Després van parlar de Jordi de Sant Jordi. Que va nàixer al Regne de València al segle XIV, que vaser un poeta cortesà, que exbotava les figures femenines amb poemes com Midons. Va morir al 1424 i de la seua obra és conserva 18 poemes (reflexió amorosa, i l'amor cortés). Estava escrita en català i va escriure estramps: versos (plans) sense rima agrupats en diverses estrofes dels cuals els 3 primeres expressen la idea central i la resta és dediquen a lloar la dona estimada i a mostrar-nos-en els virtuts. I finalment van parlar del poema comentat, Presoner. L'altre grup que va exposar van parlar del procés dels olives on els temes fueron el religiós, el moralitzador i el d'indolz eròtica. El poema era octaves decasíl·labs amb rima creuada, censura a la cinquena síl·laba, mots rima, llengua culta, tornades amb nombrosas girs i frases fetes col·loquials, ironies i dobles sentits i un model linguístic acurat i homogeni. Després parlaren de Jaume Gasull, que va naixer al 1450-1515. Encarregat de vigilar una de les portes de la muralla de València. Va escriure El somni de Joan Joan, una alegoria-satírica i eròtica. És una continuació del procés dels olives. Destaca la parida jurídica. El poema acaba dient que és tot un somni de Joan Joan. Era una obra col·lectiva.

Finalment la setmana l'hem acabada parlant de l'adequació, els seus factors, el canal, l'àmbit d'ús i el tipus de text són els que hem estat comentat aquestos dos últims dies, a més d'explicar-nos el que significa ,hem fet algun exercici per a entendre'ls millor.

=**4.Registres i més registres...**=

Aquesta setmana ens hem centrat en els registres de la llengua on hem diferenciat els: <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Registres Formals: <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">-Registre cientificotècnic: propi de texto científics i tècnics on el seu propòsit es la descripció objectiva de temes especialitzats. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">-Registre literari: propi dels textos amb un grau alt d'elaboració lingüística que cerquen la bellesa, l'enginy, l'humor, les emocions.. amb una subjectivitat de l'emissor. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">-Registre estàndard: que se li otorga un caràcter neutre, que es manté sempre dins els paràmetres de la formalitat. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">-Registre juridicoadministratiu.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Y després estan els Registres No Formals: <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">-Registre col·loquial: on es parlen temes de caràcter general, propi de la ocnversa espontània al carrer, amb els amics, tertúlies... <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">-Registre vulgar: el que diferencia del col·loquial es la transgressió de la norma social, utilitza termes tabú i llenguatge poc elaborat, que s'apara de la norma lingüística en la pronúncia, el lèxic i la morfosintaxis. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">-Els argots: que és una varietat de la llengua que utilitza un grup social per diferenciar-se de la resta de la comunitat de parlants. Hi ha tres tipus d'argots: <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> -L'argot que comparteixen la mateixa professió o activitat. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> -L'argot de grips marginals. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> -L'argot juvenil o dels estudiants.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Després que Ferran ens explicara tots els registres ens va donar una fotocòpia com sis textos per a anar practicant el que hem estat estudiant, però no acabem de corregir-la, asique la setmana que ve supose que l'acabarem.

FINS LA SETMANA QUE VÉ.

=**5.LA NOSTRA FORMA DE SER, LA NOSTRA FORMA DE PARLAR.**=

<span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">Aquesta setmana ha sigut molt curta, ja que hem començat la setmana el dimecres i per tant només hem donat dos dies.

<span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">Jo el dijous em trobava malament i em vaig haver d'anar i no se que vam donar, però ja preguntaré als meus companys.

<span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">El divendres si que vaig poder estar en classe i vam donar els diferents dialectes que tenim en la llengua, que es una varietat de la llengua parlada en una determinada àrea geogràfrica.

En els diferents dialectes que hi ha podem diferenciar per la fonètica, pel lèxic o per la morfosintaxi, depenent del lloc on ens trobem.

On trobem més diferències és en el lèxic, on Ferran ens va dir que podiem trobar de 50.000 a practicament un milió de paraules diferents.

Després en la fonètica, que només afecta un o dos fonemes i finalment, on menys ens adonem és en la morfosintaxi que podíem trobar unes 200 o 300.

El divendres Ferran ens va posar un vídeo sobre les diferències dialectals que hi ha del valencià i el català, ' Compre peres', on ens explicava com hi ha diferents formes de parlar la mateixa llengua i com es diferencia segons la zona on vius.

Finalment Ferran, no va dir que aquesta setmana acabaríem amb els dialectes i que la setmana que ve ja començaríem amb la literatura d'aquest trimestre.

<span style="background-color: #ffffff; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">Per a la setmana que ve Ferran ens ha demanat que ens fotocopiem els fulls penjats en l'aula sobre les varianes dialectals geogràfiques.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;"> FINS LA SETMANA QUE VÉ.

=**6.Carta d'amor de Tirant a Carmesina.**=

<span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">Estimada senyora: <span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">esta carta esta dedicada per a tu, la persona que m'ha robat l'ànima i el meu més preat cor. Ara saps que és teu i que pots fer amb ell el que et vinga en gana, perquè jo em rendisc als teus peus, estic al teu servici, com el més lleial cavaller que mai podràs conéixer. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">Volguda princesa del meu cor ja saps que per tu mort i per tu després de mort torne a la vida, més per un bes teu seria capaç de l'impossible, de l'impensable. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">El poder acariciar les teues precioses i delicades galtes ruboritzades i el teu cutis blanc i delicat, com si fores de vidre i fores a trencar-te tan sols al tacte. Els teus ulls m'embadalixen, em deixen atordit sense saber que fer ni com actuar. Morir abrasat en el foc més ardent només per poder besar els teus llavis carnosos, poder acostar-te a tú i agafarte amb suavitat, de la teua delicada cintura, acostar-te contra el meu pit i que assentes la calor que desprenc per mon, que tocs el meu pit i assentes que cada vegada que et veig el cor se m'ix de la boca desbordat i assentes les meues palpitacions mostra del meu incondicional amor per tu. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;"> <span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">Per això amada meua, et pregue davant de Déu que és TotPoderós i que sap la veritat de tot, que em concedisques i acceptes ser mia, per a poder ser teu, que em concedisques la teua més preada joia, la teua virginitat i que ens fundem en una nit carnal i fogosa, que jo gaudisca de tu i el tu de mi, que els dos gaudim, serà el nostre secret, per això volguda Carmesina de la meua ànima i cor prec no em rebutges, que sàpies que estes paraules no van amb engany i que tan sols espere que eixe amor tan irrevocable i incondicional que sent cap a la teua persona siga correspost, sinó tin per segur que en estava vida ja no em trobaràs, moriré, perquè no vull romandre vivint en una vida sense el teu amor. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">Espere que amb esta carta no t'assentes ofesa amada meua, perque te l'escric des del més dins i profund de tot el meu cor.

<span style="background-color: #f6f6f6; color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif;">El teu amat i servidor Tirant lo Blanc.

=**7.Bones Pasqües!**=

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Esta setmana, podem dir que ha sigut diferent, ni fem el blog com de normal un divendres ni hem donat totes les hores que ens tocava, ja que han acabat les falles i de seguida han començat les Pasqües.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Bé, durant estes dos úniques classes que hem tingut Ferran ens ha explicat la coherència i els passos que hem de seguir per a poder resumir, de manera correcta, un text.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> El dijous ens va repartir el text i seguim els passos que posava en el full i la veritat, que ajuda molt per a poder fer el resum.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Ahir, dimarts ho corregim el que ens faltava i Ferran va acabar per explicar-nos el que faltava de la coherència.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Finalment Ferran ens va dir que per a estes vacacions de Pasqua, l'única cosa que hauríem de fer és llegir-nos el llibre de lectura d'este trimestre, Terra Baixa d'Angel Guimera.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">La veritat ésquè ha sigut considerat amb nosaltres, ja que enemos també molts deures d'altres asignaturas...

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">** L'IMPORTANCIA DE LA COHERÈNCIA. **

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> Hi ha informacions rellevants, que son apropiades per a un text, i n'hi ha d'altres irrellevants, que són supèrflues i innecessàries, pero aixo es suggereix que les informacions rellevants s'han d'estructurar d'una determinada manera.

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> La coherència és la propietat del text que selecciona la informació (rellevant/irrellevant) i l'organitza, pero aixó han proposat una macroestructura, la representació abstracta de l'estructura global del seu significat, jeràrquicament segons la seua importancia i les interrelacions que tenen.

=**8.Ens agrada recitar.**=

<span style="color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Esta setmana ha sigut de relax total. <span style="color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">El primer dia Ferrán, com ja va dir, ens va repartir els poemes d'andrés Estellés, a aquells que ens presentem voluntaris per a un recital de l'autor. <span style="color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> Parlarem i vam llegir els poemes que va repartir i supose que ens va repartir els poemes segons veuria com ens acomodaven més. Uns era més musicals que altres, però no obstant això, tots d'una poesia molt bona. <span style="color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">El segon dia va ser el dia del recital, a poc a poc tots vam ser pujant i vam ser llegint el nostre. Ens ajuntem la nostra classe amb el batxillerat de lletres i entre tots vam llegir prou i encara que alguns estaven més nerviosos, era quelcom normal. <span style="color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Finalment, l'últim dia, quan arribem a classe, Ferrán ens va comentar com ho vam fer de ben tots i l'important que és este autor, d'andrés Estellés, ja que l'any que ve haurem d'estudiar-ho. Després, Ferrán va repartir els exàmens de lectura de Terra Baixa i comentem les preguntes de l'examen i els dubtes que havien. també respecte a açò vam fer com un xicotet debat tots junts sobre els diferents punts de vista que tenies, però en general molt bé i estic molt contenta amb la meua nota, ja que he tret un 8'5 :)

FINS LA SETMANA QUE BÉ!

=**9.Recitant amb molta coherència.**=

<span style="background-color: #f6f6f6; color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif;">Aquesta setmana hem seguit amb la nostra coherència, hem acabat d'explicar tots els tipus i gèneres de textos que hi ha i els seus components com l'estructura i els diferents tipus que tenen. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif;"> Per això Ferrán ens va donar la fitxa 4, on havien tres textos i havíem d'identificar que tipus de textos eren, la seua estructura, característiques, progresión.. perquè practicàrem tot el que hem estat donant. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif;">L'endemà acabe d'explicar el text argumentatiu, ja que eixe no el teníem del tot clar i ens explique la diferència entre deductiu i inductiu. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif;"> Finalment, el divendres vam estar fent en classe la fitxa 5 entre tots, tractava d'un text sobre del mal ús de la televisió i com a afecta en la població infantil i juvenil. Una cosa va portar a l'altra i acabem tota la classe discutint i donant les nostres opinions personals, però al final vam poder posar-nos "d'acord". En aquest text, la qual cosa demana ens permet demostrar els nostres coneixements apresos, ja que fa un resum de tots els punts dats. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif;"> I després Ferrán va manar per a casa la fitxa 6 on també tenim diversos textos i hem de respondre a les activitats corresponents. <span style="background-color: #f6f6f6; color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif;">A part d'açò, Ferrán ens va proposar que si volíem participar de forma voluntària en un recital de poemes en valecniano, del poeta Andrés Estellés, el poeta més important del segle XX des d'Ausias March, on ens repartiran un poema i haurem de llegir-ho en veu alta davant de tot 1r de batxillerat.

<span style="color: #351c75; font-family: Verdana,sans-serif;"> BÉ, BON CAP DE SETMANA!

=**10.Meins coherència, més cohesió.**=

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Aquesta setmana ha sigut un poc extresant. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> El dimarts vam tindre l'examen de coherència, del qual hem estat treballant tot aquest trimestre i la veritat és què va resultar un poc més díficil del que ens esperàvem on vam haver de fer un mapa mental sobre el text que va posar Ferran, després dos exercicis d'identificar que tipus eren i diverses preguntes que els acompanyava, el quart va ser d'identificar progressions i per últim en un xicotet text treballar la isotopia. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">El dijous, la classe va fer l'examen del llibre de lectura, Josafat, jo no em vaig presentar perquè no vaig tindre el temps per a poder comprar-m'ho i llegir-m'ho. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">I finalment el divendres, on continuarem amb les frases que ens van quedar pendents de sintaxi i unes quantes altres de traducció. Vam poder veure la diferència entre : mentre, mentre que i mentrestant. Ferrán no va voler parlar-nos més sobre sintaxi ja que teníem un examen després i ens estàvem començant a marejar un poc i ho deixarem per aaquest pròxim dimarts.

=**11.ESTIMAT ESTIU, PER FÍ!**=

<span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Si, aquesta és l'última entrada que es va a fer en el blog, pareix metira que siga veritat, s'ha passat ràpid el curs, perquè el dia que van dir que totes les setmanes havíem de fer açò no tènia res de ganes, era un cosa nova i mai havíem fet res per internet ni per un blog, però poc hi ha poc ha sigut com habitual, rutina. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Ara si, parlaré del que hem fet esta setmana: <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> El primer dia acabem de corregir el full que teníem pendent de sintaxi, jo no vaig assistir a classe per problemes de salut, últimament he estat malament de l'estómac.. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> El segon dia, Ferrán va repartir uns fulls dels pronoms febles que hi ha i els va explicar un poc per damunt els que hi havia. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">I va ser l'últim dia quan ja va aprofundir en ells i les funcions que podien exercir. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">Ja hem acabat el curs, i la veritat ésquè hem aprés moltíssimes coses. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;"> Espere que l'any que ve seguisca amb els mateixos companys que ara ja que ens emportem tots molt bé i l'única cosa que demane ésquè l'any que ve no siga molt dur. <span style="color: #20124d; font-family: Verdana,sans-serif; font-size: 13px;">PASSAR UN BON ESTIU I A DIVERTIR-SE, QUE ENS HO MEREIXEM!

=**12.Reflexións dels escrits i valoració de l'asignatura.**= = = Bé, porfín hem acabat el curs i la veritat ésquè és un alliberament. Hem estat molt aclaparats, però espere que l'esforç fet valga la pena.

La veritat esque aquest curs he aprés moltíssim, ja que he parlat molt més en valencià, perquè en cursos anteriors. He aprés a escriure i donar-me compte de les fallades que cometem habitualment i poder identificar-los.

D'altra banda, el curs ha sigut amé i suportable, ja que els companys que tinc en classes m'han pogut ajudar en moltes coses on tenia dubtes.

D'altra banda, en la part de literatura no es va fer tan pesada, gràcies als grups que formarem i a les exposicions que vam fer.

També la part de llengua, que ha sigut la coherència i la cohesió, encara que ha resultat difícil, Ferrán ens ho ha intentat explicar de totes les maneres possibles perquè poguérem entendre-ho.

Finalment només em queda dir que hi ha sigut un bon curs, on he aprés molt i espere veure-vos el curs que ve tots junts.

Bon estiu i a disfrutar