21C.08

toc

= 1. PRESENTACIÓ PERSONAL = El meu nom és Marcial Dolz del Castellar i Martínez, sóc alumne del 21C.

Abans d'escomençar el curs de primer de batxillerat no dominava cap pàgina web del tipus "blogspot", com es el cas del nostre porfoli. Amb aquest, hem après a penjar les nostres entrades setmanals, plenes de fotografies i informació sobre allò realitzat a la setmana. A més, he après a utilitzar editors de video per a fer els nostres videolits. Per al treball de Tirant lo Blanc utilitzàrem Twitter, encara que jo ja el dominava amb anterioritat. En quant al nivell de valencià, aquest curs ens ha fet madurar la nostra expressió escrita, amb tantes i tantes entrades al bloc (més de 30), pels quals vaig haver d'utilitzar en diverses ocasions diccionaris online per a conéixer la forma correcta d'algunes paraules. Al final del curs passat em vaig presentar al "mitjà" de valencià i tot aquest curs m'ha servit de preparació per a presentar-me a l'examen del "superior", així doncs el meu valencià ha millorat notablement, amb una major fluidessa en la parla.

Al començament del curs les meues espectatives eren aprovar l'assignatura amb una nota alta, així com dominar els pronoms i reduïr les meues faltes d'ortografia i de castellanismes, per a estar més preparat de cara a la PAU i al "superior".

Aquest curs he buscat esforçar-me al màxim per a treure bons resultats, he estudiat per a tots els exàmens, he portat la feina per a casa al dia, sempre feta; cada setmana he pujat les entrades del portfoli a temps, m'he llegit els llibres optatius per a cada avaluació i he intentat estar a classe el màxim callat que he pogut, que per a mi es una feina difícil.

En els meus objectius d'aquest curs he acomplit la millora de l'expressió (tant oral com escrita), la millora del lèxic, plena comprensió de la sintaxi i aprovar el curs en una nota alta.

=__**2 .TOP 10 MILLORS ENTRADES**__= A continuació parlaré de les 10 millors entrades que he pujat en el transcurs de les tres avaluacions:

__diumenge 7 d’octubre de 2012 __

 1.UNA SETMANA LÍRICA
Aquesta es la segona participació del grup en el bloc, i he de dir que aquesta setmana s'ha presentat poètica. Si si, haveu llegit bé, poètica, ja que hem dedicat les tres sessions a realitzar i corregir els comentaris de dos poemes.  Aquesta no va ser una tarea fàcil per a nosaltres, ja que és la primera vegada que en situem davant d'un poema en valencià i el comentem de forma amplia i personal, no de forma conjunta. Però tampoc es va tratar d'una feina difícil, ja que el professor ens va facilitar uns apunts que ens aportaven una sèrie de preguntes per a reflexionar en acabar la lectura, i ens mostràven un esquema detallat dels passos a seguir per a obtindre un comentari decent.  La primera sessió i part de la sego na, va ser dedicada a tractar el poema "El viatge de les mans" d' Ibn Khafaja d'Alzira. Aquest poema va presentar alguns termes una mica extranys per a la nostra oïda, entre els quals destaque : oreig (brisa suau); tamarit (arbre); sabre (espasa); calze (copa); i cremós (ardent). Es tracta d'una obra amb una metàfora determinant, una expressiò sentimental i una adjectivació tan forta que ens transporta a la pell d'un home, víctima l'embriaguessa i l'excitació que li genera la dona amb qui compartix paraules, plaers i carícies durant tota una nit de luxúria. El poeta expressa el "jo líric" de diferent forma al llarg del poema: al principi, quan parlen i beuen, utilitza la primera persona del plural, parla de "nosaltres". No obstant, quan escomença la passió i sensualitat entre ambdòs, el "jo líric" es transforma en la primera persona del singular, s'expressa de forma més personal, totalment profunda, per a lograr mostrar els seus sentiments més íntims, l'essència d'allò que està vivint en aquella bella dona.

En part de la segona sessió i la tercera, varem tractar de comentar el poema "Tinc un desfici, ai, inclement" de La Comtessa de Dia. En l'obra, hem trobat escassos adjetctius que han generat dubte: car (perqué); plany (lament); i deport (activitat de tranquilitat). Aquest poema, amb un caràcter més tràgic i malenconiós, està escrit per una dona Trobairitz i té una expressió i comprensió més dificultosa. Ens trobem amb l'història d'una dona casada, però enamorada d'un altre home; ella faria tot allò impensable per obtindre el seu amor, però es tracta d'un amor impossible. Per allò mostra el seu lament i la seua desesperació. Ens trobem amb dos "jo lírics" disints, ambdós en la primera persona del singular. El primer, va dirigit al lector: la dona expressa el seu sentiment de traició front l'amor, mostra al receptor tot l'amor que sentix per aquest home. El segon, el "jo líric" abandona al receptor i es dirigix cap al seu amant, la dona li explica els seus desitjos de posseir-lo, de ser feliç al seu costat.

 Així tanquem aquesta setmana tan poètica, tan lírica. La propera setmana será curta, ja que tenim dos dies de festa. Així doncs: FINS AL DIMECRES!!!!


 * diumenge 11 de novembre del 2012**

2.MÉS I MÉS EXPOSICIONS
Les exposicions ja han agafat ritme i aquesta setmana ens ha permès realitzar tres exposicions, una per dia, que sembla poc però es tracta d'un bon ritme realment. Una de les tres exposicions va ser la del meu grup, tot va eixir com esperàvem.

Dimarts 6 de novembre. El grup de Luis Ferrando, Andrea Durán, Ana Fuster i Núria Milhaces van abordar el tema dels trobadors catalans.

El moviment dels trobadors catalans va sorgir a Catalunya i al nord de França. Es va desenvolupar amb la creació dels cançoners.

Trobairitz Occitanes Es va parlar de les trobairizt occitanes, que eren poeteses que redactaven cançons d'amor cortés. Eren coneixedores de lletres i música, doncs competien contra els trobadors. Només coneixem el nom de tres de les trobairitz: Azalais de Porcaraigües (solament es conserva un poema), Castelloza (trobairitz conservadora) i La Comtessa de Dia.

Llengua, estil i gènere. Es tractava d'una poesia lligada a la situació social feuda: basada en religió i guerra. Varen destacar dos estils: el trobador lleu i el trobador clus. Diversos gèneres:
 * 1) Cançó - Obra de temàtica amorosa.
 * 2) Dansa i balada - Obra per a ser ballada
 * 3) Alba - Obra de tristesa del amant tras una nit d'amor amb la dona.
 * 4) Pastorel·la - Amor entre un noble i una pastora.
 * 5) Sirventés - De tema polític.
 * 6) Plany - Obra de penúria tras la mort d'una persona.
 * 7) Tençó - Debat entre trobadors.

__La Comtessa de Dia__ Es va parlar d'aquesta trobairitz de gran importància. Es va comentar un poema en el que la dona, enamorada d'un home, es capaç de ser infidel al seu marit i abandonar-ho tot per aconseguir estar al costat del seu amor.



**__Dijous 8 de novembre__**. El nostre grup, format per Rubén Galán, Marcial Dolz, Andrea Martínez i Triana Hurtado, vàrem fer una exposició sobre els trobador catalans- occitans. Cadascú va explicar el seu autor i va comentar un dels seus poemes.

__Jaufré Rudel__ Rubén Galán va parlar de Jaufré Rudel. Es tracta d'un trobador participant en la Segona Creuada. El seu naiximent es remonta a l'any 1113 i la seua mort a l'any 1170. Aquest poeta es va enamorar de la comtessa de Trípoli. Va escriure 6 poemes d'amor dedicats a aquesta dona. Va morir en Terra Santa. Per finalitzar, Ruben va comentar el poema "Pel maig, que el jorn és tan llarguer"

__Bernat de Ventadorn__ Jo vaig parlar d'aquest autor, un trobador popular occità que va naixer entre 1130 i 1145, i va morir entre 1190 i 1200. Va ser un autor que destaca per la conservació de 18 dels 45 poemes que va escriure (gran nombre per a ser un trobador). Va ser determinant en el desenvolupament de la poesia trobadoresca al nord de França. Vaig comentar el poema "Can Vei Cauzeta Movei". Un poema d'amor en el que el "jo líric" mostra la seua pena tras la perdua del favor de l'amada; s'acomiada de tothom i deixa de cantar. És un clar exemple del trobar lleu de Bernat.

__Guillem de Berguedà__ Triana Hurtado va abordar aquest trobador occità que va naixer a l'any 1138 i va morir en el 1196. Va destacar, al igual que Bernat de Ventadorn, per la gran quantitat de textos que es conserven. Va escriure sirventesos en els quals es destacava ua crueltat dedicada a alguns personatges de l'época. Els seus poemes es divideixen en tres cicles de sirventesos. Va comentar el poema "Consirós cant e planc e plor".

__Anselm Turmeda__ Andrea Martínez va parlar d'aquest trobador, que va naixer a l'any 1350 a Mallorca i va morir en el 1420 a Tunnis. La seua vida va estar marcada per la seua conversió a l'islam, que va significar el canvi del seu nom per el de "Abū-Muḥammad ʿAbd-Al·lāh b. ʿAbd-Al·lāh al-Tarjumān al-Mayūrqī". La seua poesia estava escrita en català i en àrab. Es va comentar el poema "Elogi dels diners", que té una gran intenció didàctica: una obra en la qual ens obri els ulls per a mostrar-nos com els diners poden canviar la vida de les persones.

__**Divendres 9 de novembre.**__ En aquesta sessió de clase, va tindre lloc l'exposició del grup d'Irene Pablo, Claudia Ruiz, Alba Berzal i Paula Calatayud, per a tancar aquesta setmana expositiva. Varen parlar de la lírica dels trobadors i del segle d'Or.

__La lírica dels trobadors i el Segle d'Or.__ El segle d'Or valencià comprén el segle XV. Varen destacar els autors Joanot Martorell i Ausias March entre altres. Les primeres mostres de pertanuien al segle XII: el Llibre Jutge i les Homilies d'Organyà.

__Pere March__ Pare d'Ausias March, va nàixer al 1338 i va morir al 1413. Va escriure dos poemes amorosos i els altres varen ser de temàtica diversa. Es va centrar en l'escriptura de poemes de reflexió moral. Escrits en una poesia breu. Es va comentar el seu poema "Al punt que hom naix comença a morir" en el que s'abarca el tema de que la mort afecta a tots per igual. Utilitza comparacions, alusions a Deu i un "jo líric" en primera persona del singular, amb una gran metàfora.

__Andreu Febrer__ Posseïm 12 poemes de la seua obra, tots de temàtica amorosa. Va ser l'autor de la primera traducció en vers de la Divina Comedia de Dant. Es va comentar la "DIVINA COMEDIA DE DANT". Va ser una obra que va traduir al català normal ,no al català aprovençalitzat dels poetes contemporanis. No es mostren influències de la Divina Comedia de Dant. Tracta de la visió de l'altre món desde el punt de vista de l'época.

__Gilabert de Pròixita__ Poeta d'origen italià que va viure a València. Tracta un estil molt ric. Representa els canons de la lírica trobadoresca. Es va comentar el poema "Amant llanguisc i llanguint passe gran pena". Poema amorós que tracta el rebuig d'una dona al poeta, que està enamorat d'ella i no entén la raó del seu rebuig; es pregunta per què el maltrata si ell la elogia.

FINS AL DIMARTS DE LA SETMANA QUE VE!!!!!!!!!


 * diumenge 20 de gener de 2013**

3.MÉS VARIACIÓ LINGÜÍSTICA
Continuem amb la variació lingüística que vàrem deixar sense finalitzar la setmana anterior. El dimarts, dia 15, la classe va corregir tres exercicis manats la sessió anterior. Aquests exercicis eren el mapa mental (que va generar discòrdia degut a que el professor va considerar incomplets o mal realitzats la gran majòria dels mapes), la explicació dels conceptes abordats en els fulls i la definició dels termes que demanava l'exercici: tecnolecte, llengua estàndard, etc.

El dijous, dia 17, el professor va fer una explicació més detallada dels registres no formals: col·loquial, vulgar i argot; en l'últim va introduïr un èmfasi extra, ja que l'argot juvenil es reflectix en la parla de tots els companys de classe i resulta un tema interessant. Vàrem corregir les tres activitats restants que teníem pendents de la classe anterior: introduïr termes d'un camp cientificotècnic, explicar alguns exemples d'usos lingüístics no formals i citació de 10 paraules de l'argot juvenil. Alguns companys varen llegir en veu alta el seu llistat de paraules d'argot juvenil, fet que va causar més d'una riallada, fins i tot Ferran va riure en alguns dels exemples... Va ser una classe divertida per a tots. Finalment, el professor va repartir un full amb activitats per a analitzar textos, per a entregar el dia següent.

El divendres 18, els deu alumnes que vàrem ser elegits per a una activitat de biologia vàrem realitzar una excursió a la Universitat de Burjassot, on varem fer diverses observacions en microscopis electrònics i manipulacions de nitrogen líquid. Així doncs, no vaig poder asistir a classe de valencià, sessió en què es varen corregir part de l'activitat d' anàlisi dels textos; l'altra part es va deixar per a la propera setmana.

Aquesta ha sigut la segona setmana de curs després de Nadal, ara toca aprofitar i disfrutar del MERAVELLÓS PONT. Que el disfruteu!!!!!!!!!!!!!!! 

**diumenge 3 de febrer de 2013 **

4. SETMANA DIALECTAL I GEOGRÀFICA
En el transcurs d'aquesta setmana, vàrem portar a classe uns fulls que el professor havia penjat al bloc de PrimerdeBat. Aquests fulls tracten "ELS DIALECTES GEOGRÀFICS". Durant tota la setmana, hem estat tractant aquest tema, que resulta molt interessant i ens apropa a conèixer les diferències i semblances en els parlants catalans de les nostres proximitats i llunyanies.

**__Els dialectes geogràfics__** En la nostra llengua podem trobar diferents dialectes, que varien depenent dels tres tipus de variacions que tenim:

1. VARIACIÓ FONÈTICA: 2. VARIACIÓ MORFOSINTÀCTICA: Variació en la primera persona del singular del present d'indicatiu. 3. VARIACIÓ LÈXICA:
 * Dialecte Occidental:
 * Distinció de A, E àtones.
 * Distinció de O, U àtones.
 * Dialecte Oriental:
 * Confusió de A, E àtones en ´.
 * Confusió de O, U àtones en U.
 * Dialecte Occidental:
 * Desinència en O. - Nord- Occidental.
 * Desinència en E. - Valencià General.
 * Dialecte Oriental:
 * Desinència en I. -- Rosellonés.
 * Desinència en O.-- Central.
 * Desinència en "silenci" Balear.
 * OCCIDENTAL: espill, xic, melic, corder, llaurador, roig, eixir, fesols, bes, granera...
 * ORIENTAL: mirall, noi, llombígol, xai, be, pagès, vermell, sortir, mongetes, petó, escombra...


 * __ DIFERENTS DIALECTES GEOGRÀFICS __**
 * CATALÀ OCCIDENTAL:
 * Varietat nord-occidental (Andorra, Lleida, Franja Ponent d'Aragó, sud Tarragona i nord Castelló)
 * Desinència -o en 1a persona del present d'indicatiu.
 * Pronçuncia amb -e final de 3a persona singular en alguns verbs.
 * Article masculí lo/los
 * Valencià general
 * Valencià septentrional(Ports, Alt Maestrat i Baix Maestrat)
 * Perdúa de r final.
 * Desinència -o en 1a persona del present d'indicatiu.
 * Article masculí lo/los.
 * Manteniment de la -d intervocàlica en el sufix -ador.
 * Castellonenc (Alcalaten, Plana Alta i Plana Baixa)
 * La ts es pronuncia com tx.
 * La tz es pronuncia com tg i tj.
 * Terminació -e per a la 3a persona del present d'indicatiu; i 1a persona i 3a de l'imperfet d'indicatiu, condicional i imperfet de subjuntiu.
 * Valencià apitxat (Camp de Morvedre, Horta, Camp de Túria, Gandia i Xàtiva)
 * Ensordiment de la esse sonora.
 * Ensordiment de les consonants g, j, tg i tj com a tx.
 * Ús exclusiu del perfet simple.
 * Abundància de castellanismes.
 * Valencià meridional (La Safor, Ribera Baixa, Costera, Comtat, Vall d'Albaida, Alcoià, Marina Alta i Baixa).
 * Harmonia vocàlica.
 * Alacantí (Comarques de l'Alacantí, Baix Vinalopó i Valls de Vinalopó)
 * Harmonia vocàlica.
 * Perdua sistemàtica de la -d intervocàlica.
 * Supresió de -r final.
 * Diftong -ou s'obri en -au.
 * Ús de l'adverbi "aqui" en lloc d' "ací".
 * Ús d' "astò " en lloc d' "açò".
 * Ús de "ha hi" en lloc de "hi ha".
 * Castellanismes.
 * Arcaismes.
 * CATALÀ ORIENTAL
 * 1) Septentrional o rosellonés. (Comarques de Catalunya Nord, que passaren a l'estat francés en 1659).
 * Pas de la "o tancada" a "u".
 * Caiguda de la -a fina en esdrúixoles.
 * Negació amb "pas" en lloc de " no".
 * Arcaismes, occitanismes.

2. Varietat central (Comarques de Girona, Barcelona i nord de Tarragona).
 * Neutralització de vocals àtones.
 * Posessius femenins en v.
 * Iodització.
 * Castellanismes.

3. La varietat balear (Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera)
 * Article salat.
 * Caiguda de la -a al final de les esdrúixoles.
 * Iodització.
 * Desinències -am, -au.
 * Lèxic específic.

4. L'alguerés (L'Alguer, a l'illa de Sardenya).
 * 1a presona del present d'indicatiu sense desinència.
 * Formes de l'imperfet d'indicatiu en -eva, -iva.
 * Arcaismes.
 * Sardismes i italianismes.

Finalment, vàrem posar en pràctica tot allò après durant la setmana i Ferran, en un cd audio, ens va possar una sèrie de varietats lingüístiques de català i d'altres llengües, que les havíem de classificar en una tabla que ens va facilitar. En algunes de les grabacions s'escoltaven els dies de la setmana en diferents idiomes: euskera, català, castellà, etc.

AIXÓ HA SIGUT TOT AQUESTA SETMANA. FINS EL PROPER DIMARTS!


 * divendres 8 de març de 2013**

5. DISCUSSIÓ ENTRE LA VIUDA REPOSADA I TIRANT LO BLANCH
A continuació es pot observar en la imatge la conversa que mantenen la Viuda Reposada i Tirant lo Blanch debatint sobre Carmesina. La Viuda fa una gran crítica d'aquesta; i Tirant, com a correcte enamorat la defensa fins la mort. (Clickar en la foto per poder vore-la millor) <span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">Per a llegir la conversa en la pàgina de Twitter i poder fer "follow" als personatges cal <span style="background-color: #ffffff; color: #797979; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-decoration: none;">Clickar ací <span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px;">.

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;">

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;">
 * dijous 28 de març**

6. SETMANA RESUMIDA
Aquestes dues setmanes han quedat dividides pel final de Falles i el escomençament de les Pasqües. Per aquesta raó i pel lliurament de notes, solament hem tingut dues classes de valencià: una el dijous 21 i altra el dimarts 26. Aquestes han sigut dedicades a tractar la "Coherència semàntica" i el "Resum", enfocats als comentaris de textos.

Primer, hem de concentrar el contingut del text en una oració, que constitueix **EL TEMA** ; ha de tindre informació valuosa per a la nostra anàlisi.
 * // COHERÈNCIA AL COMENTARI DE TEXT //**

Per altra banda, el lector ha de seguir una mena de pistes per a reconéixder aquest tema : **ELS ELEMENTS PARATEXTUALS** (títols, cites, dibuixos, gràfics, etc.)

A banda del eix temàtic, trobem **EL RESUM**, que es una sinopsi argumental que busca reduir el text a la quarta part.

L'últim aspecte esencial es el títol, que en el cas de responda al tema, es tractarà d'un **TÍTOL TEMÀTIC.**

Resumir és donar una imatge redüida, fidel i directa del contingun i l'organització d'un text. El resum és, a primera vista, una reducció senzilla del text; pero és totalment el contrari, ja que requereix una el·laboració i estructura estricta per a realitzar-ho amb precisió. Passos a seguir:
 * //LA TÈCNICA DEL RESUM// **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1. LECTURA REFLEXIVA
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Comprensió global del text.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Subratllat inicial de paraules clau.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Reducció del tema a una frase.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">2. ANÀLISI
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Búsqueda de punts o idees essencials del text.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Subratllat definitiu de les paraules clau de cada idea.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Enquadrat d'expresions que enllacen les idees i les relacions del text (conectors).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">3. SÍNTESI
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Esquema de les idees del text.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Mapa mental o conceptual (tema central i fletxes).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">4. REDUCCIÓ FINAL- RESUM
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Redacció del resum:
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Reduir el text a la seua 1/4 part.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Reduir a dues frases cada idea.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Articular lògicament les frases a través de conectors.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Llevar exemples o referències secundaries.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Defectes a evitar.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Frases copiades del text original.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Supresió de conectors lògics.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Desproporció: donar importància excessiva a una part del text o conservar tots els exemples.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Durant el cap de setmana cadascú va realitzar a casa el resum d'un mateix text i vàrem corregir-lo amb Ferran el dimarts: <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">EXERCICI- APLICACIÓ DE LA TÈCNICA DE RESUM A UN TEXT

__**<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">La coherència **__

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">La coherència és un element essencial del text; realitza una selecció de les informacions rellevants (aquelles informacions pertinents) i les separa de totes aquelles informacions irellevants (que resulten supèrflues i innecessaries) comuns en persones que s'excedeixen en informació i en altres lacòniques, que manquen d'informació suficient. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">A més, la coherència suposa arribar a una determinada ordenació per a poder seleccionar la informació i organitzar-la amb una estrctura jeràrquica determinada. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Per aquest motiu, Teun A. van Dijk proposà el terme de macroestructura per a concentrar les informacions i classificarles jeràrquicament.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Sense adonar-nos ja han arribat les Pasqües, amb una sola setmana de diferència amb les Falles. Per a aquestes dues setmanes haurem de llegir el llibre de lectura de valencià, del qual ens examinarem el dia 12 d'abril. El llibre es "Terra Baixa" d'Angel Guimerà, una obra que ha sigut transferida a la gran pantalla per la seua importància i reconeixement.
 * __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">PASQÜES __**

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Gaudiu de les Pasqües i de la lectura d'aquesta obra. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Fins després de vacances!!!!!!!!!!!

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">


 * dissabte 27 d'abril de 2013**

7. SETMANA DE POESSIA DE LA MÀ D'ESTELLÉS
Aquesta setmana ha sigut molt dinàmica:

Vàrem preparar l'activitat poética programada per al dijous. Els voluntaris d'aquesta activitat havíen de llegir un poema de l'autor Vicent Andrés Estellés en la sala d'actes. Ferran va repartir a cadascú el seu poema corresponent. El professor els va llegir en veu alta per a donar una lleugera indicació sobre la seua pronunciació.
 * El dimarts 23 **

Va tindre lloc a la sala d'actes la xarla sobre Estellés. Ens vàrem juntar amb la classe de 21 A i junts recitàrem diversos poemes escrits per aquest autor valencià. A mi em va tocar llegir "Contemplaries, des del marge, el poble" i un poema preciós d'amor : "No escric Églogues". Va ser una activitat entretinguda, els nervis afloraven i allò es va notar en la veu d'alguns i d'algunes. A més, la pressió aumentava pel fet de que ens estaven grabant per a recopilar les grabacions en un CD. Finalment varen eixir uns quants "espontanis" a llegir algun poema improvisadament.
 * El dijous 25 **

Vàrem parlar a classe de l'activitat del dia anterior. Ferran va voler fer referència a alguns versos escrits per Estellés, que recitava de forma "clandestina" en les associacions de veïns de València. Finalment, va repartir l'examen del llibre de Terra Baixa, per a que ho comentàrem i el començàrem a corregir.
 * El divendres 26 **


 * diumenge 2 de Juny de 2013**

8.TREBALL VOLUNTARI TERRA BAIXA
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En aquest videolit es representa la huitena escena del segon acte del llibre. En aquesta, Manelic sap que Marta ha sigut infidel en un altre home. Arriba a pensar que es el Xeixa, en un estat de furia màxim... Fins i tot la colpeja i a ella li agrada perquè es penedix d'haver sigut infidel. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En aquest videolit, hem agafat les imatges de la famosa pel·lícula d'adolescents "A tres metros sobre el cielo", protagonitzada per Mario Casas (qui farà de Manelic) i Maria Valverde (qui farà de Marta).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">La qualitat del video no ha pogut ser millor, ja vaig comentar els problemes técnics i per allò la tardança. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Esperem que us agrade. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Marcial Dolz i Ana Fuster


 * diumenge 26 de maig de 2013**

9. LES GÀRGOLES DE LA LLOTJA NO SÓN MOLT RELIGIOSES
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Bona vesprada companys i companyes, ací estem una altra semana per a parlar de les classes de valencià.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">**Dimarts**. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">El dimarts parlàrem del Josafat. Ferran va repartir els exàmens realitzats la setmana anterior, sobre el llibre optatiu. Tras parlar de la Catedral de Santa Maria de Girona, catedral en la qual es desencadena la història de Josafat i que estava caracteritzada per la seua gran alçària i la seua única nau central, Ferran ens va parlar de l'art profà i religiós de la nostra ciutat. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Així doncs parlàrem de les gàrgoles de la Llotja de València, edifici que va ser construit per l'ajuntament de València sense suport de l'esglèsia, ja que és un edifici mercantil. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Destaquen gàrgoles amb imatges que simbolitzen pecats i sexualitat.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; line-height: 1.5;">Gàrgola que defeca. Pel seu cul cau l'aigua dels canalons.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Gàrgola que realitza un acte impur: <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> riu mentre es masturba.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">El professor va repartir els exàmens i els vàrem repasar pregunta per pregunta.
 * __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Dijous. __**

__**<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Divendres. **__ <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Dedicàrem la classe a corregir i realitzar exercicis de sintaxi que teníem pendients.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">JA ARRIBEM AL FINAL DE CURS. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">ESFORCEU-VOS AL MÀXIM QUE VAL LA PENA! <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Fins al dimarts.


 * diumenge 2 de juny**

10. EL PORTFOLI I JO ENS DONEM UN TEMPS.
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Aquesta setmana significa l'arribada al mes de juny, l'últim mes d'aquest curs escolar 2012-13... És l'última setmana que realitzem el portfoli.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En el transcurs de la setmana hem finalitzat la sintaxi i hem corregit els últims exercicis pendients. A més, el professor va ajudar a resoldre aquells dubtes que podien sorgir a qui anava a presentar-se al "mitjà". <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Per altra banda, Ferran va repartir un parell de fulls sobre els pronoms, que ja portem anys repetint-los, i que és un tema que resulta dur per a la majoria dels estudiants.

__<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">ELS PRONOMS __

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Vàrem repasar els diferents tipus de pronoms febles:
 * 1) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Substitució del subjecte. __
 * 2) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Substitució del complement directe. __
 * 3) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CD és de primera o segona persona: em, ens, et, us.
 * 4) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CD de tercera persona és determinat per un article, un demostratiu o un possessiu: el, la, els, les.
 * 5) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CD de tercera persona no va determinat o porta un numeral, un quantitatiu o un indefinit: en.
 * 6) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CD de tercera persona es reflexiu o recíproc: se.
 * 7) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CD de tercera persona es neutre : ho.
 * 8) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Subsitució del complement indirecte. __
 * 9) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CI és de primera o segona persona: em, ens, et, us.
 * 10) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CI es de tercera persona: li, els.
 * 11) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CI de tercera persona es reflexiu o recíproc: es.
 * 12) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Substitució del complement de règim verbal, __
 * 13) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Quan el CRV es regit per la preposició "de": en.
 * 14) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Quan el CRV es regit per altra preposició : hi.
 * 15) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Substitució del complement del nom: en. __
 * 16) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Substitució del complement circumstancial __
 * 17) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CC és introduït per la preposició "de": en.
 * 18) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si el CC es introduït per altra preposició o és un CC de Mode: hi.
 * 19) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Substitució de l'atribut. __
 * 20) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si l'atribut és un S.Adj o un SN indefinit: ho.
 * 21) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si l'atribut és un SN definit: el, la, els, les.
 * 22) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Si és un atribut partitiu: en.
 * 23) __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Substitució del complement predicatiu: hi. __

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">A continuació, el professor ens va facilitar el quadre de pronoms febles, que cadascú va copiar a la seua llibreta. El meu quadre: <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">(clickar a la foto per fer més gran) <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">La setmana que ve continuarem amb la combinació de pronoms febles, així com les formes que cal evitar d'aquests. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Com ja hem dit, aquesta es l'última entrada d'aquest curs. Ha sigut un plaer mantenir-vos informats sobre les nostres classes, però totes les relacions arriben al final... I el portfoli i jo hem decidit donar-nos un temps. Potser després de l'estiu ens tornarem a veure. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Per sempre volgut porfoli, ADEU

= 3. REFLEXIÓ FINAL = He escollit aquelles activitats en les quals he ficat més d'entusiasme, m'han paregut més interessants o han sigut més difícils i llargues de treballar i realitzar. A continuació pase a fer una valoració del curs 2012- 2013 de valencià. Aquest curs ha sigut realment un curs molt profitòs. Tots dubtàvem al escomençament del curs, el pànic aflorava a les nostres pells pel fet de pensar QUE NO ANÀVEM A TINDRE LLIBRE DE VALENCIÀ!!!!!!! On estudiaríem???? A més, cada setmana una entrada??????? Doncs bé, ja ha acabat el curs, jo porte 35 entrades, i per a ser sincer se m'ha passat en un tres i no res. S'ha obert una nova forma d'estudiar valencià, molt més dinàmica i entretinguda: hem aparcat els llibres i els hem substituït per fulls, videos (com aquell de "compre peres"), imatges, presentacions, treballs penjats al portfoli, activitats de Twitter, etc. El departament del Joanot ha aconseguit fer d'allò que era dens i pessat en algo molt més lleuger. A més, de cap manera ha sigut pessat fer una entrada setmanal, al final es convertia en un costum per als caps de setmana. Així doncs, per a mi ha sigut una forma molt positiva de veure el valencià, diferent i original, sense deixar de treballar en ningun moment. Ens ha aconsegut transmetre un ambient de treball en equip, on cadascú pot veure la progressió i la feina dels seus companys i aconseguir així projectar els seus propis treballs; el considere una activitat molt satisfactoria. L'únic inconvenient d'aquesta forma de treball és per aquells que no disposen d'accés a la xarxa d'internet, encara que hui dia es molt difícil trobar una persona que no puga accedir a internet en aquesta societat globalitzada i basada en la tecnologia. Els aprenentatges al llarg del curs han sigut diversos, podem trobar desde: la coherència, la cohesiò, la sintaxi, els pronoms, literatura en els segles d'Or, literatura medieval, origen del valencià i primeres obres, origen de la senyera de València, significat dels monuments més representatius de la nostra ciutat (les Torres de Quart i Serrans, la Llotja, les quatre creus, etc.), significat dels noms d'alguns dels seus carrers més antics, grups clandestins de poessia durant el franquisme (Vicent Andrés Estellés), etc. Una infinitat de coneixements que han ampliat la nostra cultura sobre el valencià i la nostra ciutat, Cal agraïr al professor per fer-ho tot més dinàmic i per suportar una classe de quasi 40 persones. Ens vorem al curs següent. Gràcies.

ASAS <span style="display: block; height: 1px; left: 0px; overflow: hidden; position: absolute; top: 5193.5px; width: 1px;">

==<span style="background-color: #b5b5b5; color: #042446; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 11px; letter-spacing: inherit; line-height: normal; margin: inherit; min-height: 0px; padding: inherit; position: relative;">diumenge 11 de novembre de 2012 ==

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 12px; line-height: 16px;"> ===<span style="color: #797979; font-family: Chewy; font-size: 24px; font-weight: normal; line-height: normal; margin-top: 0.75em; position: relative; text-decoration: none;">[|MÉS I MÉS EXPOSICIONS] ===

<span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;">Les exposicions ja han agafat ritme i aquesta setmana ens ha permès realitzar tres exposicions, una per dia, que sembla poc però es tracta d'un bon ritme realment. Una de les tres exposicions va ser la del meu grup, tot va eixir com esperàvem.

__**Dimarts 6 de novembre.**__ El grup de Luis Ferrando, Andrea Durán, Ana Fuster i Núria Milhaces van abordar el tema dels trobadors catalans.

El moviment dels trobadors catalans va sorgir a Catalunya i al nord de França. Es va desenvolupar amb la creació dels cançoners.

<span style="background-color: #00ffff; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Trobairitz Occitanes <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Es va parlar de les trobairizt occitanes, que eren poeteses que redactaven cançons d'amor cortés. Eren coneixedores de lletres i música, doncs competien contra els trobadors. Només coneixem el nom de tres de les trobairitz: Azalais de Porcaraigües (solament es conserva un poema), Castelloza (trobairitz conservadora) i La Comtessa de Dia.

<span style="background-color: #00ffff; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Llengua, estil i gènere. <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Es tractava dúna poesia lligada a la situació social feuda: basada en religió i guerra. Varen destacar dos estils: el trobador lleu i el trobador clus. Diversos gèneres: <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 12px; line-height: 16px;"><span style="background-color: #00ffff; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;">La Comtessa de Dia <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Es va parlar d'aquesta trobairitz de gran importància. Es va comentar un poema en el que la dona, enamorada d'un home, es capaç de ser infidel al seu marit i abandonar-ho tot per aconseguir estar al costat del seu amor.
 * 1) <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; margin: 0px 0px 0.25em; padding: 0px;">Cançó - Obra de temàtica amorosa.
 * 2) <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; margin: 0px 0px 0.25em; padding: 0px;">Dansa i balada - Obra per a ser ballada
 * 3) <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; margin: 0px 0px 0.25em; padding: 0px;">Alba - Obra de tristesa del amant tras una nit d'amor amb la dona.
 * 4) <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; margin: 0px 0px 0.25em; padding: 0px;">Pastorel·la - Amor entre un noble i una pastora.
 * 5) <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; margin: 0px 0px 0.25em; padding: 0px;">Sirventés - De tema polític.
 * 6) <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; margin: 0px 0px 0.25em; padding: 0px;">Plany - Obra de penúria tras la mort d'una persona.
 * 7) <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; margin: 0px 0px 0.25em; padding: 0px;">Tençó - Debat entre trobadors.



<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 12px; line-height: 16px;"><span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> __**Dijous 8 de novembre.**__ El nostre grup, format per Rubén Galán, Marcial Dolz, Andrea Martínez i Triana Hurtado, varem fer una exposició sobre els trobador catalans- occitans. Cadascú va explicar el seu autor i va comentar un dels seus poemes.

<span style="background-color: #ffff00; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Jaufré Rudel <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Rubén Galán va parlar de Jaufré Rudel. Es tracta d'un trobador participant en la Segona Creuada. El seu naiximent es remonta a l'any 1113 i la seua mort a l'any 1170. Aquest poeta es va enamorar de la comtessa de Trípoli. Va escriure 6 poemes d'amor dedicats a aquesta dona. Va morir en Terra Santa. Per finalitzar, Ruben va comentar el poema "Pel maig, que el jorn és tan llarguer"

<span style="background-color: #ffff00; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Bernat de Ventadorn <span style="display: block; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> <span style="clear: right; color: #797979; float: right; margin-bottom: 1em; margin-left: 1em; text-decoration: none;"> <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif;">Jo vaig parlar d'aquest autor, un trobador popular occità que va naixer entre 1130 i 1145, i va morir entre 1190 i 1200. Va ser un autor que destaca per la conservació de 18 dels 45 poemes que va escriure (gran nombre per a ser un trobador). Va ser determinant en el desenvolupament de la poesia trobadoresca al nord de França. <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Vaig comentar el poema "Can Vei Cauzeta Movei". Un poema d'amor en el que el "jo líric" mostra la seua pena tras la perdua del favor de l'amada; s'acomiada de tothom i deixa de cantar. És un clar exemple del trobar lleu de Bernat.

<span style="background-color: #ffff00; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Guillem de Berguedà <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Triana Hurtado va abordar aquest trobador occità. Que va naixer a l'any 1138 i va morir en el 1196. Va destacar, al igual que Bernat de Ventadorn, per la gran quantitat de textos que es conserven. Va escriure sirventesos en els quals es destacava ua crueltat dedicada a alguns personatges de l'época. Els seus poemes es divideixen en tres cicles de sirventesos. Va comentar el poema "Consirós cant e planc e plor".

<span style="background-color: #ffff00; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Anselm Turmeda <span style="display: block; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif;">Andrea Martínez va parlar d'aquest trobador, que va naixer a l'any 1350 a Mallorca i va morir en el 1420 a Tunnis. La seua vida va estar marcada per la seua conversió a l'islam, que va significar el canvi del seu nom per el de " <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; line-height: 19.200000762939453px;">Abū-Muḥammad ʿAbd-Al·lāh b. ʿAbd-Al·lāh al-Tarjumān al-Mayūrqī". La seua poesia estava escrita en català i en àrab. Es va comentar el poema "Elogi dels diners", que té una gran intenció didàctica: una obra en la qual ens obri els ulls per a mostrar-nos com els diners poden canviar la vida de les persones.

<span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> __**Divendres 9 de novembre.**__ En aquesta sessió de clase, va tindre lloc l'exposició del grup d'Irene Pablo, Claudia Ruiz, Alba Berzal i Paula Calatayud, per a tancar aquesta setmana expositiva. Varen parlar de la lírica dels trobadors i del segle d'Or.

<span style="background-color: orange; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> La lírica dels trobadors i el Segle d'Or. <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> El segle d'Or valencià comprén el segle XV. Varen destacar els autors Joanot Martorell i Ausias March entre altres. Les primeres mostres de prosa varen ser del segle XII, el Llibre Jutge i les Homilies d'Organyà.

<span style="background-color: orange; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Pere March <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Pare d'Ausias March, va naixer al 1338 i va morir al 1413. Va escriure dos poemes amorosos i els altres varen ser de temàtica diversa. Es va centrar en l'escriptura de poemes de reflexió moral. Escrits en una poesia breu. Es va comentar el seu poema "Al punt que hom naix comença a morir" en el que s'abarca el tema de que la mort afecta a tots per igual. Utilizta comparacions, alusions a Deu i un "jo líric" en primera persona del singular, que utilizta una gran metàfora.

<span style="background-color: orange; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Andreu Febrer <span style="display: block; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> <span style="clear: right; color: #797979; float: right; margin-bottom: 1em; margin-left: 1em; text-decoration: none;"> <span style="font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; line-height: 19.200000762939453px;">Posseïm 12 poemes de la seua obra, tots de temàtica amorosa. Va ser l'autor de la primera traducció en vers de la Divina Comedia de Dant. <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Es va comentar la "DIVINA COMEDIA DE DANT". Va ser una obra que va traduir al català normal ,no al català aprovençalitzat dels poetes contemporanis. No es mostren influencies de la Divina Comedia de Dant. Tracta de la visió de l'altre món desde el punt de vista de l'época.

<span style="background-color: orange; display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Gilabert de Pròixita <span style="display: block; font-family: Georgia,'Times New Roman',serif; font-size: 13px; line-height: 19.200000762939453px; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> Poeta d'origen italià que va viure a València. Tracta un estil molt ric. Representa els canons de la lírica trobadoresca. Es va comentar el poema "Amant llanguisc i llanguint passe gran pena". Poema amorós que tracta el rebuig d'una dona al poeta, que està enamorat d'ella i no entén la raó del seu rebuig; es pregunta per què el maltrata si ell la elogia.

<span style="display: block; font-size: 13px; line-height: 1.4; margin: 0px 0px 25px; min-height: 0px; position: relative; width: 570px;"> FINS AL DIMARTS DE LA SETMANA QUE VE!!!!!!!!!