21T.24.SAYAGO

David Sayago Martín. 21T
Durant l´ESO les meues classes de valecià havien sigut molt monótones i sincerament una mica aborrides, però en arribar i donar classe amb Toni les classes van cambiar i es van fer diferents, amb pràctiques online sense llibre de text. Quan vaig arribar vaig pensar que la classe de valencià seria aborrida i amb molt treball. Així que vaig decidir que volia millorar la meua ortografia i sobretot la meua expressió oral i escrita. Ara a final de curs puc dir que crec que de veritat la he millorat una mica, per aixó estic molt content d´haver aprofitat aquest curs. La meua actitud ha sigut constantment atendre a les explicacions que Toni ens donava i practicar tot el possible per aconseguir els meus objectius.

=[|Setmana fantàstica de les exposicios.]=

Aquesta setmana només hem donat dos classes de valencià perquè el dijous va ser festa i no tindríem classe, cosa que a ningú li fa mal.

El dilluns vam començar la classe amb l´exposició dels meus companys Hèctor, Sergi i Alex. El primer va parlar sobre els trobadors catalans i va destacar algú com Cerverí de Girona. El següent parlà sobre l´amor cortes i va fer una menció a la Comtessa de Dia con a trobardora més important. Per últim van parlar dels generes trobadorescos i els estils poètics. La presentació es va fer més llevadera perqué tingueren en comte el Power Point, que es una factor molt important en una presentació. Aquestos companys obtindrien tots molt bona nota i aconseguiren aprovar sense problema algú.

El dimecres més del mateix, començarem amb una altra presentació, aquesta vegada dels companys David, Anri, Hector i Vctor, eren quatre així doncs la presentació resultà mes extensa, però gracies a Toni que calculava molt bé els temps no es va extendre massa. Van parlar sobre la Comtessa de Dia, Jaufré Rudel, Vernat de Ventadorm i per últim sobre Guillem de Verguedà.

La pròxima exposició serà la nostra, ja estem planificant-la i a mi m´ha tocat explicar a Gilabert de Proxita.

=[|Comentari sobre el diable]=

Dilluns Per començar la setmana vam agafar el llibre " Les veus del tems" i vam llegir alguns del textos que conté el llibre per tal de agafar pràctica per la prova que faríem el dijous, d´aquesta manera que els vam llegir i els analitzàrem una miqueta.

Dimecres Com era de esperar també vam utilitzar el llibre "Les veus del Temps" aquesta vegada vam llegir un fragment de Bernat Metge, es titulava "Lo somni". Aquest text era un exemple de defensa de les dones, deia que les dones no eren superiors als homes sinó que ambdós eren iguals.

Eixe dia Toni ens diguí uns textos que tendríem que llegir també com a pràctica per al comentari del següent dia. I amb aquest vam terminar la classe.

Dijous A l´entrada de classe ens vam trobar uns fulls que teníem que agafar per fer el comentari i no perdre cap de temps. Toni ens va posar al full els textos que teníem per escollir i unes preguntes generals que valien per a tots els textos i fragments. J o vaig llegir-me el primer que diguí Toni que era el més curtet i el millor per a aquelles persones que li faltara tems. El text anava sobre un mercader que va fer un pacte amb el diable posant-li una candela a una imatge seua i aquest a angraiment li va fer realitat un desig. Però el diable com que és com és, li va enganyar i va fer que el mercader es fera les seues necessitats al llit.

=[|Setmana de simulacre]=

Dilluns en entrar a classe ens trobarem a la pissarra quatre esquemes. Vam donar la progressió temàtica. Hi ha tres tipus de progressió, progressió de tema lineal, regressió de tema constant i progressió de tema derivat. En tots ells apareixen els temes ( T ) i els remes ( R ) els remes son l´informació addicional que ens donen a coneguer.

Dimecres vam corregir un exercici de Clau Blanc a la pissarra. Més tard vam fer a classe uns exercicis de fer una progressió lineal, una altra constant i una altra derivada. Jo vaig corregir els dos primers.

Dijous per acabar bé la setmana amb les classes de valencià vam tindre un simulacre d´examen pero coneguer com seria l´examen de la setama vinent, després el vam corregir i només va tindre el positiu Carles.

=[|Questionari sobre Andreu Febrer]=

=[|Resum capítol IV]=

Arribaren al port de Constantinoble. El conestable l´explicà a l´emperador l´estat del camp, a més li conta la seua estratègia. Diafebus anà a Carmesina i li digué tot el que Tirant sentia per ella. Després l´emperador publicà una sentència que deia que els mals cavallers eren mereixedor de molta pena per la qual cosa es va posar a vendre a tots els seus presos. Quan van acabar Diafebus anà a la habitació de la princesa on encontrà Estefania i va declarar tot el seu amor per ella en eixe instant quan va entrar l´emperador comunicant que teníen que partir prompte i Carmesian aprofità el moment per donar-li un missatge a Diafebus per a Tirant. En resposta a aquest missatge Diafebus li demanà un favor a la princesa, que li deixara donar-li un bes a Estefania que es trobava desconsolada per la marxa del seu amat. Aquesta en principi es negà però després accepta i Diafebus aprofità. Quan el conestable i Diafebus arribaren con Tirant li donaren el corresponent. Els turcs decideixen matar Tirant i deliberaren en que el tenia que matar el rei d´Egipte. Aquest informà a la seua gent de l´organització de Tirant i va crear un plan per matar-lo. Tirant acceptà un moro com a servidor per un avís de la seua mort i per informar dels moviments turcs. El moro era un intrús turc que li donava informació dels cristians. Tirant demanà consell d´acceptar una batalla als seus cavallers. Aquestos l´aconsellaren que acceptara per honrar la princesa ja que aquesta mai s´enutjaria dels seus actes i utilitzaren el moro servidor per informar als enemics. Carmesina s´adona dels actes de Tirant i s´enutja. A la nit següent Estefania va somniar con Diafebus i va despertar la princesa però contar-hi-ho. Carmesina avisà el seu pare perquè volien marxar a la guerra amb ells i el pare acabà per acceptar però l´emperadriu no va acceptar per de ninguna manera.

=[|Setmana esgotadora]=

Dilluns continuarem amb la fulla, treballant la coherència. Al full teníem trx textos, tots eren en principi textos expositius, així que vam dir de que tipus era cada un, però en arribar al tercer tot el món estava errat perquè no era un text expositiu sinó que Toni el va posar i no s´adonà que no el era. Dimecres Toni ens va mostrar les definicions de hiperònim, isotopia, etc. Però al full hi habiem moltes definicions d´isotopi així que ens va dir que per al següent dia faríem una descripció pròpia d´isotoipa per estudiar i entener-la millor.

Dijous Toni ens deixà temps per llegir i redactar la nostra pròpia definició d´isotopia, després alguns de nosaltres vam llegir-la perque més tard la gent diguera qual era la més correcta i la més fàcil d´entendre. Encara que jo vaig fer una, la que més m´agradà va ser la de la meua companya Silvia que era la que jo millor vaig comprendre i la que més tard va guanyar. =[|Comentari de Text]=

Aquest és el meu comentari de text que vaig fer per a la segona avaluació.

L´obra a tractar fou escrita per Françesc Eiximenis nascut a Girona i mort a Perpinyà. En aquesta obra es narra com un mercader va tornar bé del seu viatge i per això va posar-li una candela a cada un dels sants però li va sobrar una i com va veure una imatge del diable va posar.la baix seua. Quan el mercader dormia, el diable se li va aparèixer i li va oferir qualsevol desig, el mercader va demanar molts diners i ell sel´s donà però com que dormia i tot era un somni, el mercader per assegurar-se d`on s´encontrava la seua fortuna va fer les seues necessitats per indica-ho. Quan va despertar s´adonà que havia cagat al llit i pensà que per més bé que li faças al diable, ell sempre t´enganyarà.

Els principals esdeveniments són la generositat del mercader al posar-li una candela al diable. La maldat del diable per enganyar al mercader i la ignorància humana quan el mercader confia en el diable per demanar-li diners i fer el que volguera.

La tesi seria la maldat del diable i la poca consciència del mercader ja que el mercader accepta negociar amb el diable sabent que la imatge que es té d´ell en l´esglèsia és d´una persona malvada i que només vol fer el mal. Per argumentar la maldat del diable cal recordar que enganya el mercader que fins i tot li havia posat una candela per honrar-li.

Un mot de registre culte pot ser per exemple "enduia" en l´oració: "A continuació li va semblar que se l´enduiaen un gran camp". Encara que l´estil es estandar també s´hi poden trobar paraules com "cagat"; però majoritariament l´estil del text es estandar.

Potser que l´autor fora una persona religiosa cristiana i que volguera dar un missatge d´advertència con respecte al diable. Els destinataris també potser que foren cristians i que tingueren interès en aquest tema ja que si el destinatari no es cristià aquest tema no l´importaria massa. En quant a l´època seria quan la religió estiguera molt present en la societat en un lloc on únicament es practique el cristianisme.

Vaig llegir un llibre en el qual el protagonista li posava un ciri al diable i aquest en agraïment li ajudava a aconseguir els seus objectius fins i tot una vegada la protagonista ja estava morta. Un poc al contrari que en el "Dotzé d´el crestià" en el llibre el diable no li enganya ni li demana res a canvi.

El tema pot ser els enganys del diable. =[|Setmanes d´oracions i de poemes]=

En aquest tercera avaluació les entrades han de ser de dues setmanes per això aquesta entrada serà d´aquesta setmana i de l´anterior.

Segona setmana: Dilluns vam continuar amb les activitats del llibre "Terra Baixa", vam acabar de llegir tots els nostres fragments. Havien se ser curts ja que no disponíem de molt de temps. Al final de la classe quan ja havíem llegit tots ens va sobrar una mica de tems i alguns companys van repetir i van llegir un altre fragment. Despès, per ultim, quan faltaven cinc minutets Toni ens va dir les notes del examen i encara que pensava que m´havia eixit molt bé vaig sacar un 6.

Dimecres vam dedicar tota l´hora per veure vídeos que havien fet els cursos anteriors com a treball creatiu dels llibres de lectura. Ens va mostrar diversos exemples per que cadascun trie el que més li agrade.

Dijous vam treballar la sintaxi amb un full que Toni ens va repartir, ens va ajudar a l´hora de fer-les. Per acabar la classe van eixir alguns voluntaris als quals Toni va donar uns poemes per llegir.

Tercer setmana: Dilluns vam corregir les oracions en veu alta a fi de corregir-les i adonar-nos de les nostres errades.A final de la classe Toni va escollir als alumnes que llegirien en l´activitat d´Estelles per llegir els seus poemes els quals Toni havia llegit abans.

Dimecres vam donar una mica de sintaxi i després durant quasi tota l´hora els triats per llegir en l´activitat van llegir el seu corresponent poema d´avant de tota la classe per millorar.

Dijous com teníem previst algunes classes de batxiller vam baixar al saló d´actes on els meus companys van llegir els seus poemes i on Toni va realitzar moltes fotografies.

=[|Ressenya Bibliogràfica "Terra Baixa"]=

Terra baixa és una obra teatral del poeta Àngel Guimerà, l´ha donat a l´obra un fort plantejament social a causa de la etapa que passava l´escriptor, també ha introduït intrigues i passions amoroses que ja havia plantejat en les obres anteriors. Terra baixa correspon a l'època de plenitud creativa d'[|Àngel Guimerà] i ha sigut una de les obres més representades i traduïdes de la llengua catalana, a més aquestaobra fou estrenada per primera vegada en versió en castellà a [|Madrid] el 27 o 30 de novembre de [|1896].

Encara que el tema principal és l´amor entre els protagonistes principals, Gimerà ha introduït uns altres temes como pot ser l´opressió; d´aquesta manera l´autor aconseguix una realitat més contemporànea i la posibilitat que al llarg de l´obra apareixen distintes relacions entre els personatjes a fí de donar-li més estirada a la seua obra.

Primer Acte: Sebastià i la Marta mantenen una relació amorosa en secret. Sebastià encara que té totes les propietas, també te moltes teutes i per aixó és cassarà amb una pibilla. I per assegurar-se de que le gent no pensa que ell i Marta estan junts també casa a la Marta amb un pastor denominat Manelic de la terra alta. Encara que Manelic s´ha enamorat de Marta i Marta odia a al Manelic, Sebastià els força a cassar-se.

Segón Acte: A la terra baixa tot el món es riu de Manelic pel seu cassament i per la seua ignorància, tot el món menys la Nuri que fa amistat amb ell. Manelic no vol continuar a la terra baixa i toma la decició de tornar a les muntanyes però ara Marta ja sent amor per Manelic i vol anar-se amb ell. Quan Sebastià s´adonà de les seues intencions i ho vol evitar.

Tercer Acte: Els perdigons vigilen a Manelic perque no li faça res a l´amo. Quan Sebastià arriba per veure a Marta, Mossen el seu criat li recomana que fora a casa perque els pares de la seua promesa li estava esperant. Més tard apareix la Nuri que vol ajudar a Marta a fugir, i justament quan la Nuri fa la senyal i Marta ix del molí s´enfronta amb el Sebastia que la maltracta. Apareix Manelic i te amb Sebastià una batalla a mort en la qual guanya Manelic i deixa lliure a tot el món. Finalment Manelic i Marta poden fugir tranquilament a les muntanyes.

Ara vaig a dar una patita opinió personal del que parescut aquesta obra d´Àgel Guimerà. Crec que el tema sobre el qual es desenvolupa el conflicte de l´obra és molt adequat, i que els aspectes que ha tractat com pot ser l´amor ente Manelic i Marta, l´odi a Sebastià, l´ignorància de Manelic i la inociencia de la Nuri entre altres son uns aspectes que li donen a l´obre el punt que totes le grandes obres teníen que tindre per enganxar al lector i tindre el desenvolupament de l´historia bé argumentat.

A aquesta última entrada he possat també la meua opinió general del curs. =[|Arribat el final de curs...]=

Arribat el final de curs el que toca és aprofitar les vacances i passar-ho lo millor possible, així doncs aniré a fer el meu últim portfoli del curs on explicaré de manera valorativa com ha anat la meua recta final i la meua opinió general i òbviament positiva respecte al curs. La recta final del curs ha estat totalment dedicada a la preparació de l´exàmen. Hem fet practiques amb paraules, oracions, textos i sobretot el que hem fet ha sigut simulacres, que en la meua opinió es una bonissima manera de aprofitar les classes i preparar-nos per a l´exàmen, ja que desprès, a l´hora d´estudiar ens facilita molt les cosses utilitzar els simulacres com si foren les proves definitives. Encara que l´exàmen crec que no em va eixir massa bé espere que puga aprobar el curs sense dificultats.

Quan vaig pensar que opinió podia donar sobre el curs m´adoné que mai havia fet cosa pareguda en cap assignatura. Aixó de no tindre llibre de text em va sorprendre però més encara trebajar de manera online penjant els nostres treballs creatius i setmanals a un blog creat pel mestre. Sobre aquest aspecte tinc una opinió molt possitiva perque es pot treballar sense cap esforç, simplement una mica de temps per fer el portfoli. que és una manera de valorar les classes de la donades durant la setmana. No tindre llibre de text no ha sigut un problema a l´hora de preparar-nos perque d´aixó ja es va preocupar Toni, que ens donaba habitualement els apunts amb els quals treballar i estudiar de manera més efectiva. Les lectures obligatories han sigut ideals, no eren ni pesades ni aborrides. Per aixó fer els treballs creatius no ha sigut cap molèstia. En la meua opinió aquest curs ha sigut diferent però entretingut, per aixó espere que l´any que ve siga igual o millor.

Fins l´any que ve.



Gràcies per llegir el meu blog! Bones vacances!