21C.30

toc =Presentació personal.= El meu nom és Claudia Ruiz Moreno i sóc alumna del 21C, el batxiller científic. Al començar el curs pensava que l'assignatura de Valencià seria com havia sigut tota la vida, prenent apunts sense parar (ja que no teníem llibre), i molt avorrides. En cambi, per a la meua sorpresa, vaig trobar que aquestes classes no es feien tan pesades com havia suposat perquè Ferran no ens feia prendre apunts constantment, moltes vegades ell ens fotocopiava els fulls amb la teoria i en ocasions també amb activitats. A més, cada cap de setmana havíem de fer una entrada al blog. Encara que moltes vegades aquesta tasca podia ser costosa és molt millor que tindre milers d'exercicis per a fer durant dissabte i diumenge, com m'ha passat tota la vida en aquesta assignatura. Crec que aquest curs he aprés prou en Valencià. La sintaxi i els pronoms els estem donant des de fa molt de temps, així que en eixe aspecto no crec que haja tingut massa problemes. En literatura crec que les exposicions que vam fer per grups ha ajudat moltíssim per fer-ho més lleuger que si haguèrem tingut que estudiar de memòria. Sincerament, han hagut assignatures que m'han semblat molt més avorrides i pesades, no obstant, també altres m'han paregut més divertides i interessants.

=Comença juny i acaben les entrades al blog.= Està acabant el curs, ja estem en juny, per tant, aquesta entrada és l'última que hem de fer al blog. En compte d'açò, ara tenim que triar 10 entrades de totes les que hem fet al llarg del curs i corregir les faltes que tinguem perquè després les entrades seleccionades serán penjades al wiki.

El dimarts vam terminar les fotocòpies de sintaxi i els exercicis que ens quedaven per fer.

El dijous vam començar a explicar el full dels pronoms febles. Ferran va posar un quadre en la pisarra amb les formes que adopten els pronoms febles segons estiguen davant o darrere del verb a què acompanyanen i segons si el verb acaba o comença per vocal o consonant.



El divendres Ferran va dedicar la classe a explicar les substitucions pels pronoms adequats, segons siguen de subjecte, de CD, de CI, de CRV, de CN, de CC, de atribut o de C.Pred.

=Deixem la coherencia i comencem amb sintaxi.= El dimarts acabàrem definitivament amb la coherència i vam començar amb la sintaxi, que també estem veient en castellà. Ferran ens donà fotocòpies sobre la coordinació i la subordinació amb els nexes i els tipus que hi ha; i una altra on hi havien oracions per a classificar. * COORDINACIÓ: - Copulatives (i, que, ni) - Disjuntives (o, o bé, o si no) - Explicatives (és a dir, o siga, o sia) - Adversatives (però, mentre, tanmateix, ara bé, més aviat...) - Distributives (ara.. ara, adés.. adés, l'una.. l'altra...) - Consecutives (doncs, per tant, així, de manera que...) - Continuatives (doncs, i encara, a més, d'altra banda...) * SUBORDINACIÓ: - Sustantives (subjecte, CD, CI, CRV, CA, CN, atribut) - Adjectives (CN, especificativa, explicativa) - Adverbials (de lloc, de temps, de mode, de causa, de finalitat, de conseqüència, de concessió, de condició, de comparació). El dijous era el dia de la vaga general i no vam anar a l'institut, així que no vam fer classe. El divendres vam començar a fer les activitats de sintaxi, classificant les oracions del full segons el tipus de oració composta (coordinada o subordinada) i dir de quin tipus eren.

Entrada publicada el dia 12 de maig del 2013, les 18:19h. =S'acosta l'examen.= El dimarts acabàrem de corregir l'apartat A de la fitxa 5 de coherència. Després, Ferran ens va deixar temps per fer l'apartat B, en el que havíem d'analitzar els textos que ens donaven indicant el tipus, l'estructura, el gènere, les característiques... Quan acabàrem de fer-los, començàrem a corregir-los. El dijous vam terminar de corregir els textos de la fitxa 5, que no va donar temps la classe anterior. També fèrem l'apartat C, on ens donaven cinc textos expositius i havíem d'indicar l'esquema organizatiu de cada un d'ells.

* Pregunta/resposta. * Problema/solución. * Causa/conseqüència. * Comparació. * Classificació. * Descripció o definició. El divendres Ferran va explicar la fitxa 6 sobre la isotopía, que és l'agrupació de camps semàntics per donar homogeneïtat de significat al text o a l'exposició. Per a practicar, en classe fèrem els apartats B i C de la fitxa 6. En l'apartat B hi havia un breu text i havíem de trobar isotopies de medicina, moda i personatges. En el C, ens posava un text més extens i havíem de trobar nosaltres 5 isotopies i posar-ne exemples. Les meues eren:

* Cine: pel·lícula, dirigida, protagonitzada, film, estatuetes, guió adaptat, muntatge, Oscar... * Actors: Ben Affleck, Naomi Watts, Anne Hathaway, Christoph Waltz...  * Pel·lícules: La vida de Pi, El lado bueno de las cosas, Lo imposible, Django...  * Cantants: Adele, Barbra Streisand...  * Música: estil clàssic, interpretació en directe de cantants, número musical, escenari...



Ferran posà la data de l'examen per al 14 de maig, així que ja podem anar estudiant.

Entrada publicada el dia 5 de maig del 2013, a les 20:21h.

=Més coherència.= El dimarts Ferran va acabar d'explicar la fitxa quatre sobre la coherència i manà activitats per a fer en casa. Els últims minuts de clase explicà que el dia 25 es celebrarà un homenatge a Estellés, l'Ausiàs March del segle XXI. Els alumnes podem participar llegint poesia de temàtica variada.

El dijous Ferran va apuntar les persones que volien participar en l'homenatge. Després vam dedicar l'hora a corregir les activitats que havia manat el dia anterior.

El divendres vam terminar de corregir els exercicis i vam començar la fitxa cinc. Vam analitzar el text: és un text argumentatiu perquè es poden distinguir la tesi, els arguments i, per últim, la conclusió. De forma inesperada, es va formar un xicotet debat on cadascú donava la seua opinió sobre la relació amb els pares i l'ús incorrecte de la televisió.



Entrada publicada el dia 21 d'abril, a les 23:08h. = Examen llibre Terra Baixa. = El dimarts vam dedicar la classe a explicar la fitxa 3, que parla de la progressió temàtica. Tipus de progressió temàtica: - P. lineal: el rema d'una oració serà el tema de l'oració següent. - P. de tema constant: aporta informació nova sempre sobre un mateix tema.

- P. de temes derivats: la informació es presenta classificada en temes que deriven d'un tema més general o hipertema.

- P. complexa : es mesclen els tres tipus de progressió temàtica. Ferran va manar les tres primeres activitats d'aquesta fitxa per a casa. El dijous vam corregir els exercicis manats el dia d'abans i en acabar açò el professor començà a explicar la coherència i l'estructura del tema: * Narratiu: situació inicial, aparició del conflicte, desenvolupament de l'acció, desenllaç de l'acció i situació final. * Descriptiu: descripció d'una seqüència textual. * Expositiu: introducció del tema a tractar, desenvolupament del tema i dels subtemes i conclusió del que s'ha dit. * Argumentatiu: es presenta el tema i la tesi, exposició del fets i del arguments i síntesi de l'opinió i reforçament de la tesi. * Instructiu: apartats, articles, capítols... * Conversacional: alternança de del torns de paraula de dos o més interlocutors.

El divendres fou l'examen del llibre de lectura. Eren 10 preguntes.



Entrada publicada el dia 14 de abril, a les 21:00h. = = =Examen fet.= L'hora del dimarts de valencià fou una hora lliure per a fer allò que volguérem perquè Ferran no podia vindre a classe. El dijous era la última classe abans de l'examen i vam terminar de fer els resums del tema sobre Isabel de Villena, Roís de Corella i Tirant lo Blanc.

**ISABEL DE VILLENA.** Era filla bastarda del marqués de Villena. Arribà a ser abadessa del convent de Trinitat, per a la qual cosa necessità un permís especial del papa per ser bastarda. Era una dona noble, cosina de la reina Maria. Únicament ens ha ariibat una obra seua: //Vita Christi.// És una narració de la vida de Maria i no de Jesucrist, com es pot pensar del títol. Villenaparteix de les dades que es coneixen pels evangelis (apròcrifs i canònics) i la manca d'informació les soluciona amb elements inventats, ja que tenia molta imaginació.

Pareix que la seua obra respon a la misogínia de Roig, mostrant l'important paper de la dona, cosa molt probable perquè com ja hem vist Jaume tenia molta relació amb el convent on residia Isabel de Villena. El seu estil és molt senzill. Destaca l'intimitat i tendresa de les seues narracions. **ROÍS DE CORELLA.** És un autor plenament renacentista La seua obra és una de les més variades de l'època. El tema és l'amor. Li dona més importància a la dona. Corella utilitza la literatura com desfogament. - Obra religiosa: //la vida gloriosa de Santa Anna// i //Història de la gloriosa Santa Magdalena//. - Obra profana: //la Tragèdia de Caldesa.// //-// Obra mitològica: //història de Leandre i Hero.//

**TIRANT LO BLANC.** Obra de Joanot Martorell fou escrit en 1460-1468 i publicat en 1490. Està dividit en 5 parts: 1) Tirant a Anglaterra. 2) Tirant a Sicília i Rodes. 3) Tirant a l'Imperi Grec. 4) Tirant al nord d'Âfrica. 5) Tirant de nou a l'Imperi Grec. Es convinen 3 plans: cavalleresc, històric i realista.  Mario Vargas Llosa va dir que era una novel·la comleta i total: cavalleresca, fantàstica, eròtica, militar, històrica i psicològica. La novel·la comença en el segle XIX, però hi ha dues excepcions: el Quixot (1500) i Tirant lo Blanc (1490).

El divendres fou el dia de l'examen. Hi havien dos models diferents. El meu estava format per dues cares. En la primera havien 25 preguntes molt concretes de la literatura i en l'altra cara una fragment de Tirant lo Blanc amb tres preguntes sobre el text i l'última sobre dialectes, però referit al fragment que ens havia donat del Tirant. Entrada publicada el dia 10 de març, a les 22:04h.

= Teoria sobre els dialectes. =

El dimarts i el dijous Ferran ens va explicar les diferències dialectals. Hi ha dos tipus de dialectes: - Dialecte occidental. - Dialecte oriental.

a) Català occidental.
 * 1) La varietat nord-occidental (desinència en -o en la primera persona del present d'indicatiu, pronúncia d'una -e final de la tercera presona singular d'alguns temps verbal...).
 * 2) El valencià general (valencià septentrional, castellonenc, valencià apitxat, valencià meridional i alacantí).

b) Català oriental.
 * 1) La varietat septentrional o rossellonés (pas de la o tancada a la u, caiguda de la a final en paraules esdrúixoles...).
 * 2) La varietat central (possessius femenins amb v, iodització...).
 * 3) La varietat balear (article salat com es, sa, es, ses, so; iodització...).
 * 4) L'alguerés (formes de l'imperfet d'indicatiu, sardismes i italianismes...).

El divendres vam dedicar tota l'hora a escoltar unes grabacions sobre la variació lingüística i havíem de distinguir la llengua, la varietat dialectal principal, el subdialecte, els trets morfosintàctics, trets fonètics i trets lèxics.

Entrada publicada el dia 3 de febrer, a les 21:11h.

=Dixi.= Aquesta setmana únicament hem tingut classe de valencià el dimarts. Vam dedicar tota l'hora a explicar els diferents tipus de dixi: espacial, temporal, personal i textual. Per detectar la dixi personal cal buscar pronoms, possessius, morfemes verbals... tant de primera persona (que pertanyen al locutor) com de segona (que pertanyen al al·locutari). La dixi social pot ser de tractament formal (vosté, Excm., Il·lustríssim...) o de tractament informal (tu). La dixi espacial pren significat dins de la situació en què es parla, no fora. La dixi temporal pren significat tenint en compte el moment en què es parla. Per exemple, si dic: "Demà farem l'examen" es demà contant desde hui. Existeixen també els verbs díctics que són el present, el pretèrit perfet, el indefinit i el futur. El dijous i el divendres han sigut festa, així que no havia classes.

Entrada publicada el dia 8 de desembre, a les 22:14h.

= Continuen les exposicions. =



El dimarts va exposar el grup de Dani Melguizo, Andreu Vera i Dani Martínez; i van parlar sobre el segle XV i la literatura. Un poeta destacat d'aquesta època fou Jordi de Sant Jordi, que participà, amb Andreu Febrer i Ausias March, en la Segona Còrsega. Es conserven 18 poemes seus. Admirava a Petrarca i la seua obra està influenciada per aquest autor. Un dels seus poemes és "Presoner". El va escriure a la presó i parla de la soletat, el turment i la pena que sentia. EL narrador (en primera persona) és protagonista, és a dir, parla d'ell mateix.

El dijous va exposar el grup de Marta Sánchez, María Sánchez, Maria Durán i Dani Ruiz; i van parlar sobre Ausias March (1397-1459) i comentaren 3 poemes seus: "Així com cell qui en lo somni es deleita" (es refereix a la dona amb un pseudònim), "Poema XXIII" (al contrari que en la poesia trobadoresca, si diu el nom de la seua dama) i "Veles e vents han mos desigs complir..." (compara l'amor amb un joc de daus, que vol dir que hi ha que arriscar per poder guanyar).

Ausias March és l'autor més important. Trenca la relació amb la poesia trobadoresca. El tema bàsic és l'amor, que vol ser espiritual però de vegades és carnal; per això presenta l'amor com una lluita entre l'espèrit i la carn. El seu estil és conceptual, metafòric, comparatiu...

El divendres va exposar el grup de Paula Salvador, Andrea Costa, María Deltoro, Alejandro Toledo i Javi Asensi; i van parlar sobre Jaume Roig (principis del segle XV- 1478) i Roís de Corella (1435-1497).

L'obra més destacada de Jaume Roig és "L'espill" o "Llibre de les dones". És una obra misògina medieval. La finalitat és aconsellar als homens que defugin de les dones perquè la relació amb elles només causa pena i pecats. Aquesta obra es divideix en 3 llibres: el primer parla de la joventut de Jaume Roig; el segon, dels seus quatre intents de matrimoni; el tercer, del consell de Salomó de qe no es case ni tinga fills; i el quart, quan es dedica a la vida contemplativa.

Roís de Corella, procedent d'Aragó i traslladat a València en la Conquesta, fou cavaller, poeta i sacerdot. Va tindre 2 fills il·legítims. La seua obra és de temàtica diversa: prosa ("Psalteri"), religiosa ("La Cartoixa"), filosòfica ("El triomf de les dones"), mitològica ("Història de Jeson i Medea"), amorosa ("Tragèdia de Caldesa"), poesia ("Oració a la Verge Maria") i hagiogràfica ("Història de la gloriosa Santa Magdalena").

Entrada publicada el dia 18 de novembre, a les 19:36h.

= Més exposicions. = Aquesta setmana hem continuat amb les exposicions.

El dimarts van exposar Nuria, Luis, Andrea Durán i Ana; i parlaren sobre els trobadors catalans (Cervei de Girona i Guillem de Berguedà) i les trobairitz occitanes (Azalais de Porcairagues, Comtessa de Dia i Castelloza). Els trobadors contaven la seua vida en els cançoners i explicaven per què feien la composició. Els trovadors eren els autors i els joglars, els intèrprets. Els tipus de trovar eren: lleu (clar i senzill), clús (retòric i amb paraules difícils) i ric (bonic però no diu res). El dijous exposaren Rubén, Marcial, Andrea Martínez i Triana; i parlaren dels trovadors catalans:
 * Jaufré Rudel** (1113-1170). Origen occità. Participà en la Segona Creuada. Va morir a Terra Santa. El poema més representatiu és "Pel maig, que el jorn és tan llarguer". El tema d'aquest poema és l'amor llunyà.
 * Bernat de Ventadorn** (1130/1145-1190/1200). Hi ha dubtes sobre la seua biografia. De 45 poemes es conserven 18, amb la música intacta. Usa el trovar lleu. El seu poema és "Can vei la Lanzeta mover"; que mostra tristesa per la pérdua del favor de la seua dama.
 * Guillem de Berguedà** (1138-1196). És l'autor del que més poemes es conserven, concretament 30. Esa un vocabulari ple de sarcasmes. En la majoria dels poemes hi ha música de l'època. "Consirós cant e planc e plor". Són poemes escrits en occità.
 * Anselm Turmeda** (1350-1420). Es va convertir a l'islamisme perquè el seu professor li va dir que aquesta era la vertadera religió. "Elogi dels diners" paregut al poema "Poderoso caballero es Don Dinero" de Quevedo. Altra obra seua és "La disputa de l'ase", que són disputes filosòfiques.

El divendres vam exposar Alba, Paula Calatayud, Irene i jo. Jo vaig parlar sobre la lírica dels trobadors i el Segle d'Or; Alba, sobre Pere March; Paula, sobre Andreu Febrer i Irene, sobre Gilabert de Pròixita. En la lírica s'utilitza abans la prosa que el vers. El Segle d'Or valencià fou el segle XV i els escriptors d'aquesta època eren, la majoria, valencians o escrivien en aquesta llengua.

Pere March (1338-1413). És el pare d'Ausias March. Es conserven dotze poemes seus de temàtica diversa. El seu poema és "Al punt que hom naix comença a morir" on el tema és el poder igualatori de la mort.

Andreu Febrer (1375-1440). Ens han arribat 12 poesies seues, totes de temàtica amorosa. És l'autor de la primera traducció en vers de la Divina Comèdia de Dant.

Gilabert de Pròixita. Origen italià. Es conserven 21 poesies seues, totes amoroses. Gran fidelitat als cànons de la lírica trobadoresca. "Amant llanguisc i llanguint passe gran pena" és el títol de la seua obra.

Entrada publicada el dia 11 de novembre, a les 22:57h.

= Conclusió del curs. = En conclusió, crec que aquest curs, encara que difícil en molts aspectes perquè ja estem en batxiller, ha sigut relativament senzill. Això sí, les últimes setmanes tenint els exàmens finals i les recuperacions són molt agobiants, però moltíssim! No obstant, Valencià no m'ha semblat massa complicat, en general. = =