21C.13

=1. Introducció.= Hola a tots, soc Ana Fuster Casamayor, del grup 21C i aquest és el meu wiki personal, en el que vaig a reunir les entrades que he anat fent durant el curs en el portfoli de la meua classe. Quan vam començar, i el nostre profesor, Ferran, ens va dir com anàvem a treballar l'asignatura, ningú estava massa content amb la idea, tots, o la majoria, inclosa jo, pensàvem que açò del blog, no anava a funcionar. Però ara que hem acabat, s'ha pogut observar que tots hem millorat notablement la forma de redactar, i que així, les classes de valencià han sigut més "lights" del que estàvem acostumats. Aleshores puc dir que estic contenta amb el meu progrés, amb tot el que he aprés, tant de literatura com de gràmatica i com açò ha quedat reflectit als resultats finals.

=2. Treball voluntari, Terra Baixa.= En aquest videolit es representa la huitena escena del segon acte del llibre. En aquesta, Manelic sap que Marta ha sigut infidel en un altre home. Arriba a pensar que es el Xeixa, en un estat de furia màxim... Fins i tot la colpeja i a ella li agrada perquè es penedix d'haver sigut infidel. En aquest videolit, hem agafat les imatges de la famosa pel·lícula d'adolescents "A tres metros sobre el cielo".

http://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=xCREwcNVpd8

=3. Treball creatiu, Tirant i Carmesina.= Com a treball creatiu he recreat una conversa de whatsapp entre Tirant i Carmesina, suposant que quan ell es trenca la cama, no pot enviar-li cap carta a Carmesina.





= =

=4. Valencià o català?= Aquesta setmana hem treballat molt a fons els dialectes geogràfics, tots el tipus de català que podem trobar des de catalunya fins a la nostra comunitat, es impressionant la de diferències que pot tindre una mateixa llengua. Com que Ferràn ens va fer imprimir unes fotocòpies, les hem treballat fixant-nos bé en les diferéncies que hi ha en el català depenent de la zona en la que ens trobem. Es podria fer la següent clasificació: a)CATALÀ OCCIDENTAL: 1.Varietat nord-occidental (Andorra, Lleida, la Franja ponent a l'Aragó, sud de Tarragona i nod de Castellò)  2.Valencià general  -Valencià septentrional (les Ports, Alt Maestrat, Baix Maestrat)  -Castellonenc (Alcalaten, Plana Alta i Plana Baixa)  -Valencià apitxat (Camp de Morvedre, l’Horta, el Camp de Túria, la Ribera Alta, part de la Ribera Baixa i les ciutats de Gandia i Xàtiva)  -Valencià meridional (La Safor, part de la Ribera Baixa, la Costera, el Comtat, la Vall d’Albaida, l’Alcoià, la Marina Alta i la Marina Baixa)  -Alacantí (Alacant, el Baix Vinalopó i les Valls del Vinalopó)

Les diferéncies entre aquests dialectes pot parèixer que no tenen cap importància, pero marquen una gran diferencia. Es nota molt sobretot a la manera de pronunciar les vocals, a l'ensordiment de la doble s, així com el de la g i la j, als temps verbals, als articles que s'usen o a l'influència del castellà.

b)CATALÀ ORIENTAL: 1.Varietat septentrional o rosellonés. (Comarques de catalunya del nord)  2.Varietat central(Girona, Barcelona i nord de Tarragona)  3.Varietat balear(Menorca, Mallorca, Eivissa i Formentera)  4.L'alguerés(A l'alguer, en la illa de Sardenya)

En les diferències entre els dialectes del català oriental destaquen: A catalunya: La pronunciaciò de la o com si fora una o. Al rosellonés, una gran quantitat de gal.licismes, i al central molts castellanismes. A les balears: l'article salat, i un lèxic molt especific. A Sardenya: Arcaismes, Sardismes i Italianismes. En general, trobem moltes diferències en les formes verbals.

En aquesta imatge, es veu perfectament la localització dels diferents dialectes.

Per a acabar la setmana, com ja habíem acabat les fotocòpies, Ferràn va posar un audio, amb el qual teníem que rellenar una graella posant la llengüa de la que es tratava, el seu dialecte en el cas del català, i les principals diferències fonètiques, morfosintàctiques i lèxiques. L'anglés, el castellà, l'euskera i l'italià van ser més o menys fàcils d'endevinar, però el català era una mica més díficil, ja que costava fixar-se als temps verbals, a la pronunciaciò de les vocals, etc.

=5. Ens introduïm a "Les veus del temps".= Aquesta setmana ens em centrat en la correcció dels poemes que ens va manar Ferràn la setmana pasada. Vam aprofitar per a explicar conceptes nous relacionats com els poemes. N'hi havien cuatre en total, dels quals vaig a parlar un a un.

La primera pregunta d'aquest poema tractava sobre la transició entre dues varietats llingüístiques. Aquestes eren el valencià i la llengüa d'oc. Com que no sabíem que era, Ferràn va usar bona part de la classe per a explicar-nos que es tractava de la llengüa que predominaba al sur de França.
 * __1.Balada (Andreu Febrer)__**

__**2.Poema LXVIII (Ausiàs March)**__ Aquest va ser un poquet més difícil d'entendre per les metàfores que hi havia. El poema pretén explicar que ell no es considera un vailet (jove criat) ja que no es conforma amb el benestar que l'oferix el seu senyor. Dona a entendre que ell no rendisc homenatge a ningú que no siga la seua amada. Dos metàfores importants son "El meu senyor" con el que es refereix a l'amor i "La recompensa" con la que es refereix a la seua amada. Ausiàs March, utilizta una de les coses més característiques dels trovadors: amaga el nom de la dama con un senyal (Plena de seny, per exemple) ja que es un amor platònic, espiritual. No te res a vore amb l'amor carnal del que parlàvem al "Viatje de les mans"

__**3.Llibre de les dones (Jaume Roig)**__ Aquest ens va impactar molt ja que estem acostumats a que la dona siga l'ideal de perfecció, i en aquest poema es tot el contrari. Açó s'anomena misogínia, que es l'odi a les dones. Aquesta corrent només la podem trobar a la poesia, a l'art també està present, com podem veure a la fotografia:



La cuarta pregunta que hi havia que contestar, es referia a la métrica del poema, i açí ens vam estancar un poquet més. Ferràn va explicar dues conceptes diferenciant la métrica valenciana de la castellana: *En valencià, es més facil conseguir versos curtos ja que moltes paraules que en castellà tenen dues síl.labes (ca-ma), en valencià només tenen una (llit) *Per a contar les síl.labes dels versos no hi ha que restar o sumar una segons el tipus de paraula com en castellà, només tenim que contar fins la síl.laba tónica. Vam vore també que aquest poema esta format per versos tetrasílabs anomenats: Noves rimades comedials (4a,4b,4a,4b). I Ferrán ens explicà que aquestes noves comedials eren una variant de les Noves rimades (8a,8b,8a,8b) anomenades més comunment apariats.

__**4.La balada de la garsa i l'esmerla (Roís de Corella)**__ En aquest poema es fàcil distinguir dues parts. Al principi parla de dues aus (La garsa i l'esmerla) i després conta la situació en la que es trova amb la seua amada. L'autor identifica a l'enamorat amb la garsa i a la dona amb l'esmerla. El que vol transmetre el poema es que l'enamorat necessita una mirada de la seua amada que li diga que no l'importa la seua mort per ella.

Com a conclussió podem dir que els quatre poemes (sis, si contem els de la setmana pasada) parlen de l'amor, pero des de perspectives diferents. Ara, per al pròxim dimarts tenim que fer una redacció sobre tots els poemes, que conteste a unes preguntes concretes.

= 6. Comentaris poètics. =

Tinc un desfici, ai, inclement - La comtessa de Dia (Trobairitz) **CONTINGUT:** Aquest poema parla dels planys d'una dona enamorada. Es fàcil d'entendre ja que transmet un missatge concret: Ella vol que el cavaller l'estime de la mateixa manera. (Ex. "Quan us tindré vora el meu cor?" "Si amb vós jagués, quin bell deport") En aquest últim vers, 'deport' es refereix a una activitat tranquil.la. **FORMA:** Predomina el 'jo líric' açò es pot apreciar en les formes verbals (Ex. Tinc, el meu, jo li ofrene...) Es diferencien dues parts en l'estructura: Les quatre primeres estrofes, en les que relata els seus sentiments de cara al lector i les dues últimes, en les que es dirigeix al seu estimat. (Ex. Quanus tindré...?, Em juràsseu...) **RELACIÓ AMB L'ACTUALITAT:** Ací predomina l'amor no correspost, i aquest tema és un dels més utilitzats en llibres i pel.lícules. Per exemple en "Tres metres sobre el cel", al final de la història el protagonista es podria identificar molt amb la dona d'aquest poema.

Llibre de les dones - Jaume Roig **CONTINGUT**: Parla d'un matrimoni de recien cassats, i en aquest fragment l'home parla de les coses tan desagradables que fa la seua dona: Orinar-se al llit, roncar, no escoltar quan li parla... **FORMA:** Ho conta tot d'una manera cruel i tan expressiva que arriba a ser desagradable per al lector. Impacten molt versos del tipus de: "Quan li venia la regla, no se'n preocupava, i se n'omplia les cames, les cuixes i les calces fluixes" Aquesta forma de mostrar l'odi a la dona es denomina misogínia, i està molt present durant tot el poema. **RELACIÓ AMB L'ACTUALITAT:** La misogínia podríem dir que ha estat sempre present fins i tot Aristóteles deia: "La dona és un home inferior". També estava present quan les dones no podien votar, o en la violència de gènere. A més, hi ha una publicitat denominada 'sexista' en la que s'utilitza el cos de la dona per a vendre algun producte. Algún llibre que es relaciona amb açò és, per exemple, "L'infern de Marta".

Poema LXVIII - Ausiàs March **CONTINGUT**: És la comparació del protagonista amb un jove criat. No s'identifica amb el vailet, ja que ell només rendix homenatge a un senyor (l'amor) per tal d'obtenir una recompensa (la seua amada) és a dit, tot el contrari que fa el criat. Que servix al seu senyor, que li dona calor i protecció, rebujant el seu bé més preciat: L'amor de l'amada. **FORMA:** Utilitza una característica pròpia dels trobadors que consisteix en amagar el nom de l'amada amb un senyal com pot ser, per exemple: "Plena de seny". Hi ha dues metàfores, les quals les he nombrat al contingut, i que es veuen a simple vista: el senyor, que representa a l'amor i la recompensa, que representa a la dona. **RELACIÓ AMB L'ACTUALITAT:** Pense que es podria relacionar amb la saga "Crepúscul", en aquests llibres, el protagonista antepon tot, fins i tot la seua vida, per tal d'estar amb la seua amada. També és un tema molt comú, present en obres famosísimes com poden ser "Romeu i Julieta" o "La Celestina"

Text d'opinió: Personalment, aquesta experiència m'ha agradat bastant, ja que em pareix una bona manera d'entendre els poemes. Perquè una vegada els hem treballat, el missatge que pretén transmetre l'autor, ens arriba millor. A més, ens ha servit pe a conèixer nous conceptes com el 'jo líric', la mètrica al valencià, nou vocabulari, l'amor cortès, etc.

= 7. Antecedents històrics de la literatura, poetes arabigovalencians. =

Aquesta setmana només hem donat dues classes, ja que el dimecres, va ser el dia de Tots els Sants i va a ser festiu.

En principi, el dimarts teníen que exposar dues grups, i hui, divendres, altres dos, però no va a donar temps així que només va exposar un grup per dia.

El dimarts li va tocar al grup de María Fernández, María Campo i Eva Iniesta. Van parlar dels antecedents històrics de la literatura, de com els romans invadeixen la Península al Segle I, i com imposen la seua política i la seua llengüa (Romanització.)


 * [[image:http://3.bp.blogspot.com/-NLmdPgYl-pM/UJQPvgxtSwI/AAAAAAAAAC4/69tKBTtWOTg/s200/20080111004224-dibujo.jpg width="172" height="200" link="http://3.bp.blogspot.com/-NLmdPgYl-pM/UJQPvgxtSwI/AAAAAAAAAC4/69tKBTtWOTg/s1600/20080111004224-dibujo.jpg"]] ||
 * CORONA D'ARAGÓ. ||

També ens van aclarar com es va a crear la Corona d'Aragó i com, poquet a poquet va agafar més importància. En aquesta evolució, València es convertix en la ciutat més gran de la Corona fins la conquesta d'Amèrica.

A l'edat mitjana estava molt present el Teocentrisme, pero al Segle XV, després de moltes crisis, comença l'edat moderna, i en aquesta época torna l'Humanisme.

Pertanyen al segle XV algunes construccions molt importants de València com son: Les torres de Serran, la Llotja o el Miguelet. I alguns autors com: Ausiàs March, Joan Roig o Joanot Martorell.


 * TORRES DE SERRANS. ||

Hui, divendres, han realitzat l'exposició Zulema Hernàndez, Marta Martí, Rebecca Mansilla i Denise Macaferri.

Elles han parlar dels poetes arabigovalencians.

Primer han fet una introducció en la que ens han explicat que no pertanyen exactament a la nostra literatura pero que els van incloure per la seua temàtica, en la que destaca l'amor cortés (El viatje de les mans), l'exaltació de la natura i l'amor per la pàtria.

Després han parlat de tres dels més importants:

**-IBN KHAFAJA**, d'Alzira. Pertany a l'época almoradí. En la seua prosa i la seua poesia destaca la naturalitat, la sensualitat i la Sofisticació. És l'autor del Viatje de les mans.

**-AL-RUSSAFI.** Va ser sastre a més d'autor. Es caracteritzà per la seua independència creativa. Era de València, però va morir en Màlaga mentre que escrivia una elegía dedicada a la seua pàtria.

**-IBN AL-ABBAR**. També es valencià. Va ser empressat, i mentre que estava en la càrcel va escriure "Les faltes del secretari", aquesta obra li va traure de la càrcel. Temps després li van tornar a empressar, però aquesta vegada les seues obres no li van salvar i li van assasinar. La seua obra presenta canvis de cultura del musulmà al cristianisme.

= 8.Trobadors catalans, lírica dels trobadors. = El primer dia, __el 6 de novembre__, ens tocava exposar a mi i al meu grup: Núria Milhazes, Luis Ferrando i Andrea Durán. Nosaltres vam parlar sobre els trobadors catalans, dels quals en coneixem uns 350 gràcies als cançoners. D'aquests 350 només una vintena son catalans i s'han trobat unes 120 composicions que es reparteixen, la majoria, entre Guillem de Berguedà i Cerveri de Girona. Després parlarem sobre les trobairitz occitanes, de les quals tenim inclús menys informaciò ja que només s'ha realitzat un estudi. Es sap que normalment utilitzaven l'amor cortés als seues poemes. Es coneguen tres d'elles: Azalais de Porcairagues, Castelloza i La comptessa de Dia. Aquesta última es de les més conegudes, i es pot destacar que en quasi tots els poemes en parla de l'amor passional com una cosa normal. És a dir, que encara que esté casada ella pot estar a la mateixa vegada amb un amant. Vam parlar, per últim, de l'origen de la poesia trobadoresca, i de les seues característiques. Aquesta va nàixer a les corts occitanes, i els autors catalans utilitzaven normalment l'occità, ja que va ser la primera llengua romànica. Es pot clasificar en diferents gèneres com per exemple: La cançó, la dansa o balada, l'alba, la pastorel.la, el sirventés, el plany i el tençò.

El segon dia, __el 8 de Novembre__, van fer la seua exposició Marcial Dolz, Triana Hurtado, Andrea Martínez i Rubén Galán. Ells van parlar de quatre dels trobadors catalans més rellevants:

**JAUFRÉ RUDEL (1113-1170):** La majoria de les seues composicions anaven dedicades a la Comptessa de Trípoli, encara que no la havia vista mai. La va coneguer poc abans de morir, ja que ella va anar a visitar-le, i quan ell va morir, ella es va fer monja en la seua memòria. Es coneguen només 6 cançons d'amor, en les que el tema és sempre l'amor llunyà. **BERNAT DE VENTADORN (1130-1190):** Dedicava les seues composicions a Margarida de Turmeda, amb la que va mantindre una relació. La seua obra es localitza al segle XII, la majoria son temes no religiosos. Escriu en occità, amb tema amoròs i utilitza un trobar lleu i senzill. El poema "Can vei la Lauzeta mover", es un comiat a tothom per la perdua de la seua amada. Fa referència a la cultura grega. **GUILLEM DE BERGUEDÀ(1138-1196):** Es coneixen només 31 obres d'ell, utilitza l'estil trovadoresc. Fa us també de la música de cançons de l'época en elegants poemes d'amor molt expressives. El seu tema principal es l'odi. I en la seua obra destaquen 3 cicles de sirventesos, que son crítiques als seus enemics. Un d'ells va dedicat a Ponç de Mataplana, i quan aquest mor, li dedica també un dels planys més sentits de l'época: Cosinós cant e planc e plor. En aquest s'acusa d'haver mentit als sirventesos, de no haver-li ajudat i li desitja la felicitat. **ANSELM TURMEDA (1350-1420):** Es converteix a l'islamisme pel seu professor i després rep cartes que l'inviten a tornar al cristianisme. Obres en prosa: Llibre de 3 (Conjunt de refrans), La disputa de l'ase (Diàlog entre un ase i fra Anselm) i L'obsequi d'un home ilustrat (Explica la seua conversió a l'islamisme) Obres en poesia: Cobles de la divisió del regne de Mallorca i El llibre dels bon amonestaments. En aquest llibre destaca un poema: Elogi dels diners. Que té una intenció didàctica i mostra com els diners poden canviar la nostra vida.

Per últim, __el 9 de novembre__, van exposar Irene Pablo, Claudia Ruiz, Alba Berzal i Paula Calatayud. Van parlar de la lírica dels trovadors, la primera obra va ser: Homilies d'Organya. Que son fragments destinats a la predicació de l'evangeli. S'usa la prosa abans que el vers, y utilitza una llengua que es una mescla de altres varietats. Per altra part, parlaren del Segle d'Or, que abarca tot el segle XV i en el que la majoria dels poetes son valencians o en parlen aquesta llengua:

**PERE MARCH:** Pare d'Ausiàs March, es coneguen 12 poemes de temes amorosos, reflexius i moralitzants. 1."L'arnés del cavaller", que es una reflexió moral en la que descriu els elements de l'armadura d'un cavaller i les virtuts d'aquest. 2."Al punt que hom naix comença a morir". El tema és la mort igualadora de tots els estaments socials. **ANDREU FEBRER**: És l'autor de "Divina Comèdia" de Dant. Aquesta obra tracta de personatges que travessen l'infern, que té 9 cecles que han de superar, el purgatori, en el que s'han de redimir dels seus pecats i per últim el cel, que es representat pels nou planetes. **GILABERT DE PROIXITA:** La seua obra son 21 poemes que es van trobar al cançoner de Vega Aguiló. Destaca el seu poema "Amant llanguisc i llanguint passe gran pena", de temàtica amorosa, en el que el poeta es declara i quan la dama li rebuja, ell accepta que ha de morir per ella.

= 9. Literatura al Segle XV, Ausiàs March, Jaume Roig i Joan Roís de Corella. = La primera, el __13 de noviembre__, la van realitzar Andreu Vera, Dani Martínez y Dani Melguizo. Ells ens van parlar de la literatura al segle XV, aquest va ser un periode de transició entre la literatura medieval i la renacentista. També va destacar perque aumentà el consum de llibres ja que va a aparéixer la imprempta. Per últim aparegueren les llengues vernàcules i es trencaren per complet els vincles amb la tradició occitana. Destaquen els autors Ausiàs March, Jaume Roig, Joanot Martorell, Isabel de Villena, Jordi de Sant Jordi i Roís de Corella. Ramon Llull va ser la referència de tots els anteriors. En Prosa surgeix la ficció i la novel.la cavalleresca (Tirant lo Blanc, de Joanot Martorell) que té una visió molt més humana. El primer llibre en prosa que s'ha trobat es: Les trobes en lahors de la verge Maria.

Es normalitzen les llengües entre els segles XV i XVI gràcies a que els escrivans de la Cancelleria Reial començaren a redactar tots els documents en català, i aquesta llengüa es va convertir en la llengüa estàndar. València al Segle XV es convertix en un emboli històric-cultural, es diu que és el segle d'or de la literatura valenciana, en el que predominen canons medievals. Jordi de Sant Jordi (XIV,XV) Era un poeta cortesà, destaca per la exaltació de figures femenines utilitzant els "estramps" que són versos sense rima. Es coneguen d'ell 18 poemes, i es el poeta de la literatura valenciana després d'Ausiàs March.

Característiques:



-Reflexió amorosa des de l'ideal de l'amor cortés. -Català diferent al català en prosa.

-Va ser molt influït per Ausiàs March.

El grup del __15 de Novembre__ (María Durán, María Sánchez, Marta Sánchez i Dani March) van parlar només d'Ausiàs March i de la seua obra. Aquest es sense dubte el poeta més important, trenca per complet els vincles amb el món medieval i s'adentra en la modernitat. **Estil:** És conceptual, amb expressions col.loquials, usa metàfores, hipérboles i comparacions. **Temàtica**: Amor, Mort, Desig i Religió. Volia mostrar un amor espiritual, perà a vegades es convertia en amor carnal. La seua obra se classifica en cants d'amor, cants de mort, cants morals i cants espirituals. 1.Lluita entre l'espérit i la carn. (Pseudònim: Plena de Seny) 2.Obsesió per l'amor a causa de la negativa. (Pseudònim: Llir entre cards) 3.Cicle de l'amor, no s'adreça a la dona, es la personificació de l'amor. Plany per la pérdua de l'amada. Sentiment de culpa. Destaca la sinceritat.
 * CANTS D'AMOR. **
 * CANTS DE MORT. **
 * POESIA. **

Després els nostres companys van comentar tres poemes: 1."Així com cell qui en lo somni es deleita." Tema: Amor no correspost. Utilitza el jo líric. S'usa el pseudònim: Plena de seny.

2.Poema Nº23 "Lleixant a part l'estil dels trobadors" Com diu el títol, abandona l'estil trobadoresc. Forma part dels cants d'amor. S'usa el pseudònim: Llir entre cards. Trenca la tradició del pseudònim ja que nombra a la dona pel seu nom: Teresa. S'allunya dels aspectes físics de la dona. La intenció del poema es apropar-se a la seua amada.

3."Veles e vents han mos desigs complir" És una llarga comparació. Ús clar del jo líric. És un viatge en baixell molt perillòs en busca de la seua amada, encara que no sap si és correspost, ell arrisca la seua vida i diu que encara que morira, seguiria amant-la. És una conversació-debat entre l'amor i la fortuna. Compara l'amor amb l'açar.

Per últim el __16 de Novembre__ Paula Salvador, María Campo, Javier Asensi, Andrea Costa i Alejandro Toledo van parlar de Jaume Roig i Joan Roís de Corella.

-Metge i Burgués. -A la seua obra critica la societat de l'época mitjançant el realisme satíric o la misogínia. OBRA: L'espill (Retracta la societat) o Llibre de les dones. -Té 16.000 versos. -Està en primera persona. -Llenguatge ric, popular amb expressions col.loquials. -Usa les noves rimades. Consta de 3 llibres 1.La seua joventut. 2.Quan fou cassat. 3.La lliçó de Salomó. També te una introducció, que es el prefaci, i l'última part que es quan decideix enviudar (No tonar-se a casar)
 * Jaume Roig (SXV-1478) **

Aquesta obra la va dedicar al seu nevot per a donar-li consell.

Temàtica: Religió, Filosofia, Mitologia, Amor, Hagiografia (vida dels sants) i Poesia. [Menys aquesta última, tots son en prosa.]
 * Joan Roís de Corella (1435, 1497) **

Obra: Tragèdia de Caldesa Tema: La infidelitat de la dona. Té dues parts: 1.Descriu la situació de engany i la seua desilusió. 2.Caldesa le respón com si no haguera ocorregut res.

=10.Poesia Satírica.= Aquesta setmana hem canviat completament la forma de donar classe. Menys el dimarts __20 de Novembre__, que es va realitzar l'última exposició. La van fer Andrea Ribas, Sergio Ramírez i Jazmín Asuar. Ens parlaren de la Escola satírica valenciana. La literatura era principalment burlesca i sarcàstica, i va ser iniciada per Jaume Roig. Al Segle XV anava dirigida al cleregui o a la noblesa, pero més tard es dirigia a la burguesia i la seua intenció era divertir. Les obres característiques de la escola satírica eren escrites per més d'un autor, i podien ser de temàtiques diferents: Religioses (Vida de Santa Magdalena), Moralitzadores (Escacs d'amor) o eròtiques (Lo procés de les olives.) Eren molt comuns també els certàmens i les tertúlies: __-Certàmen:__ Eren com uns concursos en els que els poetes podien ganar premis. Hi havia un públic, ja que a la gent d'aquesta época li agradaven molt. __-Tertúlies__: Era un diàleg sense públic. Les de Berenguer Mercader anaven dirigides als aristocrats, i les de Bernat Fenollar als cavallers i juristes.

Es va trobar un cançoner satíric en el que estaven agrupades narracions en vers d'autors valencians de la segona meitat del segle XV.

Fenollar va ser Sacerdot, escrivà i capellà de Ferràn el catòlic. Aquesta obra, "lo procés de les olives", es una obra colectiva en la que participen molts autors. Principalment ell, i Joan Moreno debaten sobre que tipus d'homes tenen més potència sexual. Un d'ells defensa que els joves, ja que arriva una edat que has de deixar de pensar en l'amor carnal, i l'altre diu que els homes majors, ja que tenen més experiència.
 * BERNAT FENOLLAR (1438,1513), "Lo procés de les olives" **

CARACTERÍSTIQUES: -Caracter culte, con alguna expressió col.loquial. -Ironies i dobles sentits. -Model lingüístic acurat i homogeni.

Va escriure altres obres com "Trobes en llahors de la verge Maria" o "Vida de Santa Magdalena en cobles" Però els meus companys van parlar de Lo somni de Joan Joan, que es la continuacó de Lo procés de les olives. Tracta de que el protagonista, Joan, s'introdueix a la cambra d'una dona i com que arriva el marit ell s'ha d'amagar. Des d'on està escriu tot el que escolta. Trangiversa les costums ja que diu que les dones poden cometre infidelitats. Al final de l'obra tot a sigut un somni. Aquesta obra posa en manifest la posició jurídica de l'autor.
 * JAUME GASSULL(1450-1515), "Lo somni de Joan Joan" **

= = = = = 11. Comentari: Exemple de la llebre i el lleó. = Aquest fragment es tracta d'un dels exemples que ixen al Llibre de les bèsties, de Ramón Llull. Aquest autor és un dels més importants, ja que va a ser el creador de la prosa literaria al nostre idioma: el català. Va usar aquesta llengua romànica per a parlar de temes que normalment es tractaven en llatí, com la filosofia o la teologia. Al llarg de la seua vida, va escriure més de tres-centes obres, que comprenen diversos gèneres i temàtiques. Aquest fragment en concret, es tracta d'un exemple que pertany al Llibre de les bèsties, com ja he dit abans, el qual, a la seua vegada, està inclós en una de les seues obres narratives més importants: Félix, o El llibre de les meravelles, que està format per deu llibres, dels que el seté, es aquest del que estem parlant. El llibre de les bèsties, construeix en forma de faula una sàtira sobre la vida cortesana i sobre l'ús i l'abús del poder. N'hi ha molts exemples al llarg del llibre, i aquest completament, li ho conta la rabosa (que representa l'astùcia i la traició) a l'elefant: La historieta de l'exemple, tracta d'un regne on s'habia posat per norma que cada dia, un animal s'entregara al rei (el lleó) per a que s'el menjara i així, no molestar als altres. Però quan li va tocar anar a la llebre, aquesta no volia morir, aleshores s'esperà al migdia, i quan el lleó ja s'estava desesperant, la llebre anà al seu palau i li digué que no habia anat abans perquè hi havia un altre lleó que deia que el rei de veritat era ell. El rei, furiós, li va demanar que li portara a on es trobava el farsant, i aquesta li portà a una bassa, i quan es va reflectir, la llebre li va dir que eixe era el lleó que se la volia menjar i es va llançar a lluitar amb ell, ofegant-se en el intent. El que vol demostrar Ramòn Llull a través de la rabosa amb açò, es que moltes vegades l'enginy i l'astúcia son molt més eficaços que la força, i ho fa clarament, amb una intenció didàctica i no estètica com la majoria dels autors. Pense que a la época que va a ser escrit, va causar un gran impacte, ja que es podria dir que es una copia exacta de la seua societat, utilitzant animals en lloc de persones. El podríem relacionar, per exemple, amb les aventures de Vicky el Vikingo que tots conegueu, en les que la inteligència del xiquet, es molt més poderosa que la força que tenen la resta dels vikingos.



=12. Fins l'any que vé!= La majoria de entrades que he elegit, han sigut les de literatura, ja que pense que són les més útils, a més de els treballs voluntaris, ja que no vull que es perdan. Si tinguera que fer una conclussió final de tot el curs, diria que he acabat molt contenta, tant per tot el que he aprés com per la relació amb el meus companys, com pel sistema d'aquest any, ja que ens ha servit a tots per a implicar-nos a l'asignatura d'una manera més divertida.

__**-Ana Fuster Casamayor, 21C-**__

toc = **1.Presentació.** = Hola, el meu nom és Zulema Hernàndez Navarro, tinc 17 anys i tot aquest any tant intens he estat en la classe de batxiller del 21.C. Aquest any he conegut una altra manera d'estudiar, d'aprendre i d'adquirir nous coneixements anteriorment mai vistos. Al principi, axiò d'utilitzar l'ordinador totes les setmanes per a fer les entrades al wiki no m'agradava molt, però a mesura que hem anat avançant, els coneixements previs que jo tenía s'han modificat i han aumentat les ganes d'aprendre d'aquesta manera tan útil. Apart de les noves tecnologies, els meus coneixements no hagueren progressat sense la pràctica que Ferran ens donava a tots els de la classe per a poder pràcticar per a l'examen. En general, sempre he estat atenta tot el que podia en classe i quan Ferràn manava deures, jo els intentava fer el millor que podia, no obstant, pense que la meua participació podria haver millorat... Pero crec que el meu progrés ha sigut positiu en tot l'any, ja que el principal objectiu era aprendre i passar de curs, per això estic contenta amb mi mateixa.

=2.Analisi dels poemes de les veus dels temps(6 d'octubre del 2012)= Esta setmana, amb Ferran hem analitzat dos dels sis poemes que al final hem de tindre, i que són del llibre Les veus del temps.

En primer lloc havíem d'entendre el poema i dir el que ens havia paregut este. En segon lloc havíem de dir qui havia escrit el poema, característiques generals sobre este.. I en tercer lloc, havíem d'anotar les seues característiques mes precises responent a cada una de les qüestions que ens plantejaven. 1 poema- El viatge dels mans Ibn Khafaja d'Alzira. Aquest poema m'ha impressionat prou, per la sensualitat i l'erotisme que esta reflectit d'una manera senzilla i simple, però al mateix temps bonica. Tracta sobre una parella que després d'una nit de copes, s'endinsen en l'amor. L'autor utilitza paraules en què pareix que estiguen buscades especialment per a descriure tal com ho fa, és a dir, empra paraules precises que li donen al poema mes sentiment. (Des del meu punt de vista) Hem aprés el significat d'algunes paraules com per exemple: -Tamarit= arbre -Cremòs= ardent -Relliscar= esvarar Hem aprés a diferenciar entre el jo líric i quan parla en primera persona." 2 poema- ´´Tinc un desfici, ai, inclement`` La comtessa de dia.  Este poema el que m'ha transmés és dolor, pena i mal d'amors.  Els passos els hem seguit igual que el poema anterior, donant la nostra opinió, donant característiques generals i precises sobre aquest.  El poema va sobre una dona que ama a un home però que no li pot tindre, i descriu tot el que sent quan no esta amb ell i el que podria sentir tant el com ella si estigueren junts. També hi han hagut paraules noves com:  -car= per que.  -Plany= lament.  -Desfici= nerviosisme.  Representa el seu dolor com quelcom mas allà que Més que Blancaflor, ferida per Floris Que són dos enamorats que no poden estar junts per diferents cultures i religions. En este poema també esta el jo liríc, apuntales és un amor real i al mateix temps simbòlic per que a mesura que avança el poema l'autora utilitza paraules en futur. Per a la setmana que ve, tenim que fer el mateix amb

Aquesta entrada l'he triat principalment, perquè és una de les primeres entrades que vaig fer i també perquè els poemes varen ser i formar una part molt important i per consegüent, fundamental en el primer trimestre. = = =3.Exposicions de valencià (3 de novembre del 2012)=

Aquesta setmana hem començat amb les exposicions de valencià. El primer grup va ser el de María Fernandez, Eva Iniesta y María Campo. Varen tractar la Contextulizació historiocultural. Gràcies a la seua exposició he aprés que Borell II va declarar la independència de Catalunya, i ajuntant-se Catalunya i Aragó, es va formar la Corona d'Aragó. També que va haver-hi una romanització, i que València tenia 75000 habitants."

La segona exposició pertanyia al meu grup que constava de : Mkarta Martí, Denise maccaferri, Rebecca Mansilla i jo. El nostre tema trctava dels poemes arabigo-valencians, on marta feía la introducci, Rebecca exposava a Ibn Khafaja d’Alzira, Denise exposava Al-Russafí de València i per últim, jo exposava a el poeta, Ibn Al-abbar de valència.

Per finalitzar he de dir, que les setmanes de exposicions continuaràn fins que tots els grups exposen els seus temes.

Fins la setmana que ve.

Aquesta entrada, ha sigut elegida principalment, perquè les exposicions em varen agradar molt, el participar amb les meues companyes, en grup, aprendre coses dels arabigo-valencians, escoltar les exposicions tan ben fetes també de tota la resta de la classe.. Varen ser uns dies molt interessants.

=4.Apunts d'algunes exposicions(18 de novembre del 2012)= Aquesta setmana, hem continuitat amb les exposicions. En primer lloc, l'exposició d'Andreu, Daniel Martinez i Daniel Melguizo. Varen parlar, del segle XV i la literatura, que va ser un període de transició-medieval-renacentista.

Varen nombrar i explicar l'imprenta, que va aumentar el nombre de textos. Les llengües bernacles varen ser l'instrument d'Europa. I alguns dels autors mes importants son: -Ausiàs March, Jordi de San jordi, Rois de Corella, Joanot Martorell i Isabel de Villena. La llengua de Ramón Llull va ser un model de reférencia per a escritors cultes de la prosa literaria del moment. La Cancellería Reial (Real Academia de la llengua) Narrativa de ficció i la novel·la cavalleresca. Segle d'Or valencià. JORDI SANT JORDI(XIV-1424) Va ser un poeta principalment cortesà. S'han conservat d'aquest 18 poemes, i la seua aportació mes important han sigut els estramps.(versos sense rima agrupats en diverses estrofes de les quals les tres primeres expresen l'idea central i la resta es dediquen a lloar la dona estimada i a mostrar-nos-en les virtuts). El poema que Jordi va escriure va ser, Presoner. Va escirure aquest poema en una masmorra. La temàtica es la soledat i l'experiéncia de ser presoner. Es dividix en 4 parts i una tornada. Presenta personificacions com per exemple: La fortuna. I esta compost per cinc estrofes, huit versos que son decasil·labs. El penúltim grup d'aquesta setmana ha sigut el grup de María Sànchez, Marta Sànchez, Andrea Duràn, María Duràn y Daniel Ruíz. El tema principal ha sigut Ausiàs.(1397-1459) En 1419 ja estava fet cavaller. Es trenca els antics vincles dels trobadors. En la poesía marquiana la temàtica es d'amor. Tenim els cants d'Ausiàs March. -Cicle de plena de seny. -Cicle dedicat a una dona que s'anomena Teresa. -Cicle d'amor.

Els cants de mort, es el traspàs de la seua dama. En la poesía d'Ausiàs, hi ha una gran quantitat d'elements característics, la cual, la principal es la sinceritat.

Cants espitirual, un dels poemes va ser "Així com cell qui en lo somni es delita..." Hi un gran sentiment de l'autor, i trenca amb la poesía trobadoresca.

Altre poema es "Lliexant a part l'estil dels trobadors" Versos decasil·labs, aposta poética, deixa a banda la poesía trobadoresca. No diu mai el nom del destinatari. L'amor es una absoluta contemplació, un culte.

I per últim tenim el poema "Veles e vents han mos desigs complir." Aquest es important per que es una llarga comparació, té versos d'art major, amb una rima consonant. Utilitza el jo líric(título). Parla d'un viatge en vaixell en busca de la seua amada, ja que diu que el seu amores mes fort que la mort. L'atzar= "A joc de daus vos compararé" significa i compara el seu amor amb un joc de daus. Metonímia=Veles e vents. Comparació=Bullirà el mar com la cassola al forn.

En l'estil= conceptual expressions col·loquials comparacions metàfores hiperbole antítesis La temàtica es l'amor, mort, desig i religió.

L'últim grup ha sigut Paula Salvador, Andrea Costa, Javier Asensi, María del Toro i Alejandro Toledo. Jaume Roig= metge, burgés, realisme, misogínia, l'espill o llibre de les dondes. -Noves rimades"comediades"(partides tetrasil·abs apariats, 4a,4a) -Llenguatge ric, popular, expressions col·loquials.

Aixó ha sigut tot el que hem fet. Fins la setmana que ve.

En aquesta entrada, vaig recopilar tots els apunts que vaig agafar mentre els meus companys feien la seua exposició, Ausiàs ha sigut un dels poetes del que més s'ha parlat a classe.  =5.Començem l'adequació(1 de decembre de 2012)= Aquesta setmana, fora d'exposicions, hem treballat amb profunditat l'adequació. Resumint un poquet aquest tema, he de dir, que l'adequació es la propietat que tenen els textos d'adaptar-se al context comunicatiu. S'ha de tindre en compte els següents factors: -El canal(mitjà en què es produeix el missatge, el text) Dins d'aquest, cal dir que la comunicació pot ser : -Unidireccional o multidireccional. -Unilateral o multilateral.

-L'àmbit d'ús(situació comunicativa en què es produeix el text) Es poden distinguir dos tipus: -Àmbit d'ús privat. -Àmbit d'ús públic.

-El tipus de text(narratiu, expositiu, argumentatiu, descriptiu, predictiu, predictiu, retòric, conversacional etc...)

-El gènere textual(Poema, conte, llibre de text, recepta de cuina, etc...)

-La intenció comunicativa.(informar, donar isntrucciones, etc...) Per pràcticar tot l'anterior varem fer exercicis que Ferran ens va donar. Per últim, ens varem quedar en les veus del discurs, on aquesta setamana següent Ferran ens explicara amb profunditat les seus característiques.

Bon cap de setmana. Aquesta entrada l'he elegida perquè l'adequació va ser un tema important que varem tractar avanç d'anar-nos de vacançes de Nadal.

=6.La volta a classe(12 de gener de 2013)= De tornada a classe, el primer que hem fet ha sigut corregir l'activitat de l'adequació, que havíem de fer a Nadal. Una vegada corregida aquesta activitat, Ferràn ens va donar un full sobre la variació lingüística. Vaig a profunditzar alguna mica, per exemple:

FACTORS: -temps-Diacrònica(Varietats històriques) -Espai-Diàtopica(Varietats geogràfiques) -Grup social-Diàstratica(Varietats socials) -Situació comunicativa-Diafàsica(Varietats estilístiques)

LA VARIACIÓ ESTILÍSTICA O FUNCIONAL Donarà lloc als difetrents registres, y aquesta varietats venen determinades per quatre factors: 1-el tema: es pot parlar de temes especialitzats(específics) o no especialitzats(generals) 2-la intenció: pot ser subjectiu(hi ha una preséncia de sentiments de l'emissor) o objectiu(no hi ha cap opinió, sentiment etc..) 4-la relació entre l'emissor i el receptor: son els tractaments, i es dividixen en quatre graus de formalitat: -Molt formal -Formal -Poc formal -Vulgar 5-el canal: Poden ser orals(espontanis o preparats) i els escrits (principalment no espontanis)

Com ja he dit abans, dòna lloc als registres: -Registre formal: cientificotècnic, literari i estàndard. -Registre no formal: col·loquial, el vulgar (perdùa del respecte)i l'argot.

ELS REGISTRES FORMALS. -El registre cientificotécnic. Canal escrit o preparar. Expositiu i argumentatiu, clredat i objectivitat, funció referencial(denotació) i la precisió lèxica.

-El registre literari. Grau alt d'elaboració lingüística, l'intenció es buscar la bellesa, l'enginy, l'humor, les emocions, etc... i té una finalitat estètica. Es caracteritza per la subjectivitat de l'emissor. Conotació=Punt de vista Denotació=No hia punt de vista.

Ens hem quedat per açí, fins la setmana que vé.

Aquesta entrada l'he triat, perquè els registres va ser un dels temes que començarem a donar en el segon trimestre, a mesura que avançarem veurem la literatura en valencià.

=7. Els registres(19 de gener de 2013)= Aquesta setmana hem continiat amd els fulls que Ferrán ens va donar. La setmana passada hem vaig quedar per la varietat estàndard. L'estàndard és una varietat formal que serveix de model de referència per a tots els membres d'una comunitat lingüística en uns ámbits d'ús determinats. És una varietat comuna, establerta com a general(és a dir, té un valor supradialectal) La finalitat por ser objectiva o sibjectiva, per`es manté sempre dins de la formalitat. Aquesta ha de complir uns requisits bàsics: -Correció. -Adequació. Dins la varietat hi han diversos tecnolectes(Argot especialitzat dels profesionals o gremis) segons l'àmbir on s'utilitze. Demana un grau de formalitat mitjà o elevat.

ELS REGISTRES NO FORMALS.

L'espontaneïtat és una principal característica. PLA LÈXIC: -Abús de termes genèrics. -Castellanismes. -Comparacions. -Tics lingüístics. -Exageracions. -Locucions i frases fetes. -Onomatopeies. -Sentits figurats i manca de propietat. PLA MORFOSINTÀCTIT. -Argumentatius i diminutius. -Pleonasmes. -Trets dialectals.

Estil no formal: Estructures sintàctiques poc elaborades, coracions simples o coordinades, poca riquesa de concetors etc..

EL REGISTRE COL·LOQUIAL. Comunicació oral informal, és el propi de la conversa espontània.

EL REGISTRE VULGAR. És la transgressió de la norma social, les formes poden molestar el receptor, com renecs, paraules malsonants, etc.. És el nivel més poc elaborat, que s'aparta de la norma lingüística en la pronúncia.

ELS ARGOTS. Varietat de la llengua que s'utilitza un grup social per diferenciar-se de la resta de la comunitat de parlants. a) Grups que comparteixen la mateixa professió o activitat. b)Grups marginals. c)L'argot juvenil o del estudiants.

Ademés, va manar deures per a casa i els varem corregir, fins la setmana que ve. = = =8.Bernat Metge(10 de febrer de 2013)= Aquesta setmana, hem deixat per complet els dialectes i els registres, tornant altra vegada al llibre de les veus del temps", esta vegada amb la lliteratura. No obstant ha sigut una setmana de vaga, la nostra classe no mes va fer el dimecres, afortunadament no teníem valencià.  El primer que va fer Ferran, va ser explicar el que faríem, el traball, ja que tendríem que resumir alguns textos i corregir-los a classe, ja que un dels textos corregits entrarà per a examen.  El primer que teníem que fer, era el comentari sobre Lo somni de Bernat Metge.  En aquest text l'autor fa una defensa de la dona, a diferència de L'espill''.  El tema es ni feminisme, ni la misoginía, està entre mitja, ja que no es considera una defensa quant es crítica altra cosa, en aquest es criítica a l'home.  Es un text argumentatiu, té una sintaxis llatina, i diu que l'home no es tan home, ja que es fill de Dèu, pero va fer falta la Verge també. 

 Per últim, Ferran ens va dir i explicar que hi había que fer un treball, en el que podíem elegir el que fer, un vídeo, una conversació, etc.. tot aixó en relació al llibre d'aquest trimestre que es Tirant lo Blanc, aquesta faena puja 1 punt, de totes maneres, en el primer debat està tot explicat. Ademés, va afegir, alunes notes com que els primers textos es varen fer a finals del S.XII- princicpis del S.XIII, i eres de caràcter jurídic(llibre jutge) i de caràcter religiòs(Les Homilies d'Organyà). Fins la setmana que ve.

Aquesta entrada es molt important, perquè es la que inicia el començament de l'etapa de literatura del segon trimestre.

=9.Ramon Llull(16 de febrer de 2013)= Aquesta setmana, el dimarts no varen poder tindre classe de valencià perquè teníem una xarla sobre l'orientació sexual. Al próxim dia si que varem fer classe normal, començant per Ramon Llull, del qual Ferran ens va parlar un poc, per a situar-nos sobre la seua temàtica, situació de la seua època etc.. RAMON LLULL. Fill de catalans que es foren a les Balears.-Artífex de la prosa literària en català(creador)

-1 escritor europeu en fer ús d'una llengüa romànica

per a tratar temes fins aleshores resvats al llatí(filosofia, teologia..)

-Té més de 300 obres.

-Biogràfia: als 30 anys té un canvi espiritual.

TASCA MISSIONERA.

-Difosa la fe cristiana .(Demostrar la superioritat del cristianisme)

-Compondre llibres.

-Fundació d'escoles.

-Intenció didàctica(no estètica)(Buscava una justificació

racional entre la raó i la fe. Pragmàtic.

-Va crear un sistema filosòfic.

CONTEXT SOCIAL. -Apareix una societat amb ciutats.

-Expansió de la Corona d'Aragó.

-Gremis.(Associació d'oficis)

-Teocentrisme.

Deu es el centre del món.

-Primeres universitats.

Quant Ferran va acabar de fer tot açó, también varen corregir els comentaris sobre els fragments de les veus del temps, corregint en primer lloc el dos primers que varen ser els corresponents a Ramon Llull:

-Exemple de la llebre i el lleó.

-Llibre de l'orde de cavalleria.

També varem corregir Les cròniques, i després retornant a Ramon Llull, Ferran amb diapositives, ens va explicar d'una manera més detallada el que en primer lloc he exposat en aquest comentari.

Açó es tot el que hem fet en aquesta setmana, fins la que ve.

=10.Carta de Tirant a Carmessina(5 de març de 2013)=
 * //Volguda Carmesina. //**


 * // Jo, Tirant, vaig saber que et vaig començar a voler en el moment en què el dolor de les batalles, no era major que el dolor que sentia el meu cor quan sagnava. //**
 * // Aquell día de tornada a Constantinoble, quan et vaig veure, tot el cos em tremolava, vaig sentir que eres tú, l'amor de ma vida. //**
 * // L'angoixa de no tindre't, de no fer-te meua, de no poder tocar ixe cos tan meravellós i lluent com els rajos del sol en mig del prat a mig dia, pel qual, el meu més íntim secret et vaig revelar. //**
 * // Sí, ixe dia que et vaig revelar que t'amava amd un mirall, la teua insistència per saber qual era la causa del meu dolor, ho va provocar. //**
 * // Encara em recorde, i tinc present sempre, ací dins de mi, en el castell de Maleví, la paraula que et jurí, més, és el que més desig, la teua virginitat. //**
 * // Vaig quedar satisfet de poder besar-te, contemplar aquells bells pits cristal·lins, però les llàgrimes que vaig plorar quan em vaig anar, eren com a vidres calents que es clavaven en la meua ànima, en el meu pit ardent de passió, que no s'apagava pel teu amor. //**
 * // Ixa nit, que vaig caure des de la teua finestra, trencant-me una cama..., va merèixer la pena. //**
 * // Sabia que estaves angoixada, perquè no sabies que era de mi, però la teua angoixa és la meua, la teua tristessa es la meua, i la teua virtud també. No desitjaves la meua mort, només qüestionaves mon ausencia.. //**


 * // Princesa, t'estime, i preferisc la mort més lenta i dolorosa, abans que perdre't, i si el rei em concedix la teua mà, et faré la dona més feliç del món, respectant-te i adorant-te, com a bona princesa de tal llinatge. //**


 * // Tirant lo blanc. //**

=11.El perill de les romeries(5 de març de 2013)= <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">L'autor d'aquesta obra es Vicent Ferrer.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> VICENT FERRER.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> Va ser un dominic valencià que recorregué mitja Europa predicant la seua moral i visió del cristianisme. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> D'elevada formació intel·lectual. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> Sant Vicent Ferrer sempre va predicar en català/valencià i, encara que el públic fóra d'una altra llengua, l'entenia i s'exaltava. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> La llengua emprada als seus sermons s'ha estudiat a nombroses obres de lingüística i es considera una base important per a la llengua moderna, especialment el vocabulari litúrgic i religiós. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> Sant Vicent Ferrer es considera un dels majors predicadors del cristianisme.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">En primer lloc, el fragment de EL perill de les romeries fa referència a les dones, ficant com exemple a la Verge Maria. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> Tracta sobre la virginitat que les dones han de guardar, i que no hi vagen a les romeries, que totes aquelles que hi han anat, han quedat impures. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> La relació amb el autor es clara, en el tema religiós la virginitat es sagrada, l'autor era molt religiós, i tractava aquest àmbit. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">Respecte al genere es narratiu, i el tema es la puresa de la dona. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> La idea o tesi, principalment es aixó, ser honesta i ques les dones guarden la seau virtut, com ho va fer la nostra senyora Verge Maria, quan feia la seua romeria sense eixir de la seua cambra.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;"> M'imagine l'autor com es, molt religiós, molt creyent en el cristianisme, ademés de viure en una época en que l'esglèsia tenía molt poder encara tant economic, territorial i polític(desde el meu punt de vista), i que per a la gent l'única salvació era la religió, era Deu.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">Amb l'actualitat, no es pot relacionar amb molts textos, ni gusts socials que no siguen religiosos, en l'actualitat l'esglesia no té tant de poder com époques passades, pero podem relacionar aquest fragment per exemple: <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">-Confesions. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">-Llibre sagrat.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 90%;">Aquesta entrada per a mi, es la més bonica i la més emtoiva que he escrit en totes les del wiki, perquè tracta sobre la nostra mare, i el poema de Vicent Ferrer em va agradar molt.

= = = 12.Vos desitge un bon estiu a tots! = Finalment, he de dir que les perspectives que tenia del wiki i del noestre blog no eren les que ara són. He aprés litaratura, com resumir, como cohesionar un text, he aprés també a perdre la vergonya davant de la gent llegint un poema... En conclusió, ara prefrerisc la manera d'aprendre d'enguany, que qualsevol manera dels anys passats. M'acomiade, i l'any que ve ens veurem, bon estiu a tots! = = = =

= =

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;">

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;"> <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: Arial,Tahoma,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 13px; text-align: center;">